49 



Udlyd; Vokalen faar da under langsom og omhyggelig Udtale delt 

 Aksent (såå, sci"ån); paa samme Maade føies det til ;• og /-, men 

 antager da henholdsvis supradental og kakmninal Dannelsesmaade 

 (fjaar, giVarn^: lieeP (I{.2d\),lié'ei'n^). Ofte følder kmi Kcnisonan- 

 terne i den nye Stavelse, i disse hgesom i de følgende Tilfælde. 

 Efter s, t, cl og n danner Artikkelen egen Stavelse (ns'n, fjimfn, 

 reén'n); efter 7?j, 7j, fj og dj ligeledes, men n antager palatal 

 Dannelse : munj7i{n}, JionjUynj, ståljlj^iij etc. Efter labiale og 

 gutturale Konsonanter indskydes der Hjælpevokal, nemlig i: n 

 bliver da selv palatal. Ex. linåjypin^, Jdhhivj, (lomminj, stadrini? 

 sniadknij, skodglmiy Bøiningen bliver altsaa : 



Ubestemt Bestemt Ubestemt Bestemt 



Sing. Us Nom. 



Dat. 

 Plur. iisa Nom. 



Dat. 



2. Stammer paa i. Plur. ubestemt har Endelsen — i, be- 

 stemt Nom. — in^n, begge med Mouillering foi-an ; ellers er alle 

 Endelser og Regler som ved a-Stammeme. 



Ubestemt Bestemt 



Sing. veegli Nom. veéghhii 



Dat. veéja 

 Plur. veeji Nom. veejmj 



Dat. veeghfhn 



3. Stammer paa Konsonant. Sing. bøies som ved 

 a-Stammerne. Plur. ubestemt har ?!-Omlyd ; Nom. bestemt med til- 

 føiet — n eller — in^n-^ efter samme Regler som i Sing. : Dat. Plur. 

 har „Gjenomlyd". 



b. Svagt høiede. 

 Bøiningsendelsen som ved a-Stammerne, dog altid — W] I 



bestemt Nom. Sing. 



4 



