59 



— årij, mens det mere blandede Sprog ved Eidet Iiar — a?^j 

 som i vulgært throndhjemsk Bymaal. 



Singsaas derimod skiller mellem stærke og svage Substantiver, 

 ligesom det ogsaa har fuldstændig Anvendelse af Flertals dannelsen 

 paa — i. Nom. Sing. af svage Hankjønsord med lang Rodstavelse 

 har — hij, f. Ex. grcm^nin^, men man har — å?^j vexlende med — 

 en i svagt Dat. Hunkjøn. De ligedannede Hankjønsord har 

 Dat. Sing. paa — dm. Hvor n skulde føies umiddelbart efter 

 Uiti og Ijl, sker der Aksent- og Kvantitetsombytning som foran 

 Pag. 56, men efter l^l falder n selv bort. Bestemt Form af 

 kvælil hedder derfor kvæ"(elj, Dat. Sing. af siljl hedder si'ilj. 

 Den bestemte Endelse i Flertal af dem, der har Plur. paa — a, 

 er æiij, omtrent udtalt som i Selbu. Mouillering af g og k anvendes 

 ikke for Artiklens Skyld, men af g forekommer den i Bøiningen 

 alligevel ved Virkning af foregaaende Vokal; låågJi (Fem.) har 

 f. Ex. i Plur. lææi eller læafjdr, hoogh (Mask.) Pl. høøL 



Adjektiverne. 



Egen Hunkjønsform i Flertal af det almindelige stærke Ad- 

 jektiv er mig ikke opgiven i Holtaalens Præstegjæld. Adj. paa 



— hl] kan baade have — • irii og — ai Hunkjøn Ental. Deres 

 Plur. er paa — ne høiere oppe, men i Singsaas paa — en med 

 Tostavelsestonelag. Bestemt uden Substantiv bøies Adj. som de 

 svage Subst. : kviiten, Plur. kviitanj i Hankjøn i Aalen og Holt- 

 aalen, kviitm], Plur. kviitænj i Singsaas. Eiendomspronominerne 

 har Dat. Sing. min^e i alle Kjøn. 



Verberne. 



I. Stærke. De fleste Fortidspartic. i Iste Klasse har som før u: 

 hunjdinj: funj7iinj, clruk^h^i, men ogsaa drikki. Iniin. af 2 og 3 Kl. 

 er omtalt under Ligedannelsen. Deres Præs. har sædv. e {feer, 

 lees), men foran 1? i Singsaas ofte æ {stæcel^, gææP). I Pt. Par- 

 tic. endnu oftest e (eller «); især foran r og l^ hyppig ø og u; 

 undertiden, men sjelden kan o eller ii iiudes ved andre Kon- 

 sonanter; g og k mouilleres sædvanlig, og da bliver ofte et e 

 i Rodstavelsen ligedannet med Endelsen i. Man har saaledes i 



