67 



For at man lettere skal kunne idontiticere sig Exemplerne 

 tilføies her et Glossar over mindre let gjenkj endelige Ord, der 

 ikke er oversatte i Texten. 



ååtcl se åtå. 



ååtvårå, v. advare. 



ådå, v. vrimle, krybe. 



åtå, v. æde, spise. 



åvå, adv. ovenfor. 



åvåbåår, m. Nedbør. 



haa, v. bade. 



hacika, v. båge. 



hvrå se Mr å. 



hws^, h)'rs^e, f. Bøsse. 



hcikå, v. båge. 



håra, v. bære. 



håtå, m. Bid, Mundfuld. 



bå'tt'n, m. Bund. 



bee7ispdlhi, f. Benpibe. 



heére, adj. komp. bedre. 



heje, v. bede. 



hiji, v. pt. partic. bedet. 



hl^aa, v. blade. 



hlHiås, v. blæse. 



hlHstre, v. fløite. 



hPyi/ini, adj. undselig. 



Jjoogli, m. Bov. 



hoor, T)oolr, n. Bord. 



hoso, f. Leie af slet, især uor- 



dentligj Beskaffenhed. 

 bråna, m. Brand, Svie, Liden- 



skab. 

 brustimli, m. Vest. 

 bærre, bære, adv. l.blot; 2. rentud. 

 biirfått, adj. barben et. 

 bohrlc, f. Birk. 

 Z/^f<^; se ^dra. 



bøøglim, best. nom. pl. m. 



Bovene. 

 bøølkmi, best. nom. s. f. Bjælde- 



koen ; bøølso^on, Bjeldesauen 



og bøolsolamba (best. dat. 



s. n.) dens Lam. 

 daarn^, best. nom. s. m. Dalen. 

 daPa, m. Speciedaler. 

 dåna, v. drønne. 

 dravvel', m. en vis Ret af kogt 



Melk. 

 drågå, drågliå, v. drage. 

 dråpa, m. Draabe. 

 dråpa, v. dræbe. 

 dråtm, se drågå. 

 drekhæn^n, drekkcen^es, v. præs. 



part. drikkelig. 

 dagkur, duguP, m. Formiddags- 



eller Middagsmaaltid. 

 duugh, v. due. 

 dwicur se dagkur, 

 dijol-, v. dølge. 

 e, pron. jeg. 



ee're?^j, (rettere eeræri^ n. Ærinde. 

 eetø, v. spi"se. 

 eZ%', v. pt. partic. opfødt. 

 ds, pron. pl. os. 

 du, f. Øie. 

 faljde, v. fastsy den ombøiede 



Kant paa Tøi. 

 fårt^å'no, v. fortinne. 

 feela, best. dat. s. n. Fj eldet. 

 feer, n. (f?) Fjær. 



