85 



i tiner af træ, livoraf dog infet andet er bevaret end stykker af 

 det kit af birketjære, hvormed sammenføiningerne have været 

 tættede. Selv om saadanne stykker mangle, kan det dog ofte af 

 benenes mere rensede og tørrere udseende skjønnes, at de have 

 været nedlagte i trækopper. Undertiden kan der findes exempel 

 paa begge nedlægningsmaader i samme haug. Saaledes forekom 

 der i en haug paa Oppem i Sparbuen („Aarsb." 1871) i midten 

 en samling brændte ben, nedlagte i trætine, og paa 3 andre ste- 

 der lignende samlinger, nedlagte løst mellem stenene. Herpaa 

 haves ogsaa exempier i nogle af hangerne paa Alvstad. Kun en 

 enkelt gang er i en begravelse, som maa regnes til denne klasse, 

 de brændte ben fundne blandede med kul (paa Hovstad i Spar- 

 buen, „Aarsb." 1872); eUers ere de altid mere eller mindre ren- 

 sede. De fund af dette slags, som liidtil vare fremkomne ved 

 planmæssige og sagkyndige undersøgelser, ere følgende: 2 paa 

 Oppem, 1 paa Tanem, 1 paa Stevra, 2 paa Vorem i Sparbuen 

 (,,Aarsb." 1871), 2 paa Hovstad i Sparbuen („Aarsb." 1872), 1 

 paa Valseidet i Bjugn („Aarsb." 1872), 1 paa Grønesby paa In- 

 derøen („Aarsb." 1874), 1 paa Kvitvang i Sparbuen („Aarsb." 

 1880), ialt 11, hvortil nu kommer 7 paa Alvstad i Stjørdalen. 

 Herved maa dog merkes, at der er mange undersøgte hauger 

 baade i Indhered og Fosen, som efter sin indretning med sand- 

 synlighed kunne henføres til samme klasse, uden at det dog be- 

 stemt kan af gjøres, fordi de have manglet ethvert spor af old- 

 sager. Da de faa levninger af oldsager, som i regelen findes, 

 ere saa lidet iøinefaldende, ville de sjelden blive bemerkede, 

 naar hauger fra denne tidsalder blive udjevnede af jordbrugere, 

 og dette er utvivlsomt den væsentlige grund til, at saa forholds- 

 vis faa af dette slags fund kunne constateres. Et ved tilfældig grav^ 

 ning gjort fund af dette slags er dog nylig indkommet til sam- 

 lingen fra Fossem i Skeid sogn i Sparbuen, hvilket ogsaa i den 

 henseende er af interesse, at det viser, at selv de største sten- 

 røser kunne indeholde begravelser fra denne tid. Røsen paa 

 Fossem har nemlig hørt til de største i Indhered, idet den 

 har havt et tvermaal af omtrent 23 meter og en betydelig høide. 

 Be oldsager, som findes ved saadanne begravelser, ere i de fleste 



