116 



Er den stejle Afsats denmocl dannet, efter at disse løse 

 Bedækninger vaie naaede op over Havfiaden, saa maa den 

 vel i Regelen være al tilskrive Bølgeslaget og Søens Brydning 

 mod Strandlinjeriie. Ved dette Søens stadige Arbejde maa 

 sikkerlig ogsaa paa sine Steder, hvor Forholdene i saa Hen- 

 seende ere gunstige, saadanne Afsatser eller Mæler kunne 

 dannes i Aflejuinger, det ogsaa med sagte Skraaning stiger 

 op over Havfiaden. 



Men hvad der saaledes her er anført med Hensyn lil 

 de egentlige Stranddannelser, maa utvivlsomt — som allerede 

 ovenfor antydet — ogsaa kunne gjøres gjældende ligeoverfor 

 de terrasseformige Trindannelser, der mere direkte ere al 

 tilskrive Vasdragets og Havets forenede Arbejde. Forskjel- 

 len er jo væsentlig den, at de Slam- og Sandmasser, der fø- 

 res ud ved Vasdragene, blive saameget betydeligere, og at 

 der saaledes udfordres en forholdsvis stærkere Strømsætning, 

 foråt dette kan skylles væk og hindre Biindfældningen un- 

 der Foden af den engang dannede Afsats. Men den Styrke, 

 hvormed Strømmen slryger frem, er jo afhængig af mange 

 Forholde, og Strømsætningens Styrke kan i høj Grad variere 

 paa de forskjellige Punkter Her gives saaledes Steder, hvor 

 Strømmen i Springtid løber med en Hastighed af indtil 2 

 geogr. Mil i Timen. 



Tænker man sig, at Terrassen engang er dannet, og 

 saa Bunden stiger under Landets langsomme Hævning, saa 

 kan der forudsættes, al Strømgangen langs Afsatsen enten 

 kan afbøjes saaledes, at den følger med det stigende Plan 

 under Afsatsen, eller ai den holder sig i sit gamle Spor cllei- 

 i den gamle Dybde, idet den i saa Tilfælde maa udgrave af 

 den løse Undergrund i omtrent sanune Forhold, som denne 

 sligor. Men dernæst var der vel ogsaa Mulighed for, at 

 Strømgangen i sine Tilfælde kunde komme til at forgrene sig, 

 eftersom G runden hæver sig, saa en Arm maaske fremdeles 

 kunde følge sin gamieVej langs Afsalsens Fod, mons en an- 

 den Gren maaske kunde bøjes til Siden og begynde at virke 

 ti) Dannelsen af el nyt dybeie liggende terrasseformigl Trin. 



Med Hensyn lil denne sidste Forudsætning, saa maa 

 det Sporgsiiiaal naluciigen stille sig frem, hvorvidt der under 

 Haviiadou kan viese ai paavise lignende terrasseformige Trin 

 som ovenom samme — alisaa dybere liggende Tiin end den 

 egentlige Marbakki*. Det ligger imidlertid i Sagens Natur 



