styike den ovenfor antagne Forudsætniug at Skuringsstriber 

 ogsaa n)aa være dannede under Havfladen. 



Men naar det saaledes maa sættes sora utvivisomt, at 

 disse Skuringsstriber ere afsatte under Havfiaden, saa frem- 

 gaai- atter heraf — under den ovenfor nærmere udviklede 

 Forudsætning, at Landet ikke har været i Sænkning under 

 noget Tidsafsnit af Glacialtiden — at de maa være dannede 

 i en betydelig Dybde. Der skal senere søges godtgjort — 

 livad der alt ovenfor er antydet — at Landet ved Afslutnin- 

 gen af den ældre glaciale Periode maa have ligget niindst 

 300 P'od laveie end nu, og mindst i denne Dybde under den 

 nuværende Havstand maa disse Striber være furede. Ved 

 Slutningen af denne ældre glaciale Tid var den sammenhæu- 

 gende Fastlandsis paa det næ^rmeste trængt tilbage fra Fjor- 

 dene og Sundene, og alene svømmende Ismasser kunde endnu 

 drive om her. 



Det har saaledes væiet helt storartede Forholde, hvor- 

 under Ismasserne ii ve virket gjennem den ældre Glaciaitid. 

 Fastlandsisen maa have skudt ud fra Bunden af den dybt 

 indskaarne Balsfjord, fulgt sammes Løb udover, mod og hen- 

 over Ti omsoen, og derunder skuret Fjeldgrunden i en Dybde 

 af mindst 300 Fod under Havfiaden. At Isen saaledes kan 

 have virket ned til denne Dybde, er dog heller ikke saa gan' 

 ske urimeiigt. Paa Spitsbergen er der saaledes at paavise 

 Indlandsis — f. Ex. den forhen omtalte Ismasse ved Bjørne- 

 Bay — der stikker indtil 1 Mil udover Søen og udover denne 

 Strækning viser en liøjde over Havfiaden, dci- efter Medde- 

 lerens Skjøn er opgivet til niellem 30 og 50 Fod. Her kunde 

 altsaa denne IVemglidende Ismasse gjerne skure Havgrun- 

 den indtil en Dybde af mellem 3G0 a 600 Fod. Ogsaa fra 

 Novaja Semlja er i Indledningen til denne Afliandling nævnt 

 oui Indlandsis, der skyder langt ud over Havet, og som ^ 

 Henhold lil Maalinger strax i Nærheden af Iskanten maa 

 skure henover Havgrunden indti] en Dybde af 60 Favne eller 

 360 Fod. 



Denne ældre Glacialtids Grus- og Sandafiejninger ville 

 — som paa Forhaand rinieligt — kunne være at finde paa 

 saagodtsom ethvert Punkt indeu disse Distrikter. Til enhver 

 Tid at afgjøie, hvad der af disse Dannelser tilhører den 

 egentlige Glaciaitid, og hvad senere Tider, vil ofte være umu- 

 iigt. Det samme gjælder ogsaa Morænevoldene, Med Hen- 



