127 



andre langt højere liggende Fjeldpartier eie byggecle af Ski- 

 fer. SiJørgsniaalet er nu, hvorledes denne granitiske Blok 

 kan være konunen on yaa Toppen af Store Jertas isoleret 

 liggende Fjeldniasse, der hæver sig indtil et Par Tusind Fod 

 over det lavere liggende Iløjfjeldslandskab. Den faste l-jeld- 

 grund stikker overalt frem i Toi)pen af Jertn, og trods teni- 

 melig omhyggelige Undersøgelser var der ikke at opdage 

 Tegn til, at granitiske Gangpartier her skjød sig frem gjen- 

 nem Skiferen. 



De under Glacialtiden fremglidende Ismassers Indvirk- 

 ning paa Udviklingen af Dal- og Fjordsystenierne ere at hen- 

 regne blandt de Spørgsmaale, der endnu ikke ere fuldstæn- 

 dig belyste. Navnlig er det Fjorddannelsen, som af mange 

 sættes i Forbindelse med Glacialfænomenet eller det engelske 

 Drift-Fænomen, idet Fjorde og Fjordsystemer væseiitlig tin- 

 des indskrænkede til de geografiske Bredder, hvor Glacialti- 

 den kan antages at have raadet. Dette er mærkeligt nok og 

 synes tilvisse paa den ene Side at antyde, at Fjorddannelsen 

 og Drift-Fænomenet staar til hinanden i et vist Tilknytnings- 

 forhold. Men paa den anden Side .synes Fjorddannelserne, 

 navnlig langs Norges Kyststrækning, at være udviklede i en 

 saa storartet Maaiestok, at det visselig paa Forhaand synes 

 lidet rimeligt at forudsætte, at Glacialtidens Ismasser herun- 

 kunne have været den væsentligste Faktor. Der er ogsaa en- 

 kelte Forholde at aflæse, som bestemtere pege i samme Ret- 

 ning. Ser mai! nemlig hen til, at Landet under Glacialtiden 

 laa mindst oOO P'ud lavere end nu, saa vil et Blik paa ved- 

 føjede Kart, sammenholdt med de i Slutningen af dette Ai- 

 ,-:)iit frtiiiholdte Bemærkninger om Fordelingei! meihin i^and 

 og Hav paa denne Tid, vise at større Dele af vore nuvæ- 

 rende Fjordløb dengang dannede aabne Sund. Mange af 

 vore Fjorde ere netop dannede ved Landets Stigning gjoi- 

 nem de senere Afsnit af Kvartærperioden, ligesom der da 

 fremdeles — under Forudsætning af Landets vedvarende 

 Stigning — altid vil dannes nye og nye'. Kækkcr af Fjorde. 

 Under Stigningen ville Kyststrækningens Øer nemlig komme 

 til at forbindes, dels indbyrdes og dels med Fastlandet, ved 

 lave Ejdedannelser, og Sundene ville saaledes efter Omstæn- 

 dighederne gaa over til dybere Bugter eller Fjorde, ligesom 

 ældre Fjordløb derunder stadig kunne komme til at voxe ud- 

 over, samtidig soni de indre Fjorddele ville gaa over til Dal- 



