i2é 



fører. Forudsætningen om Isen som den væsentligste Fak- 

 tor ved Fjorddannelsen maatte nøvendigvis føre til Forud- 

 sætningen om, at Driften tillige har været den vigtigste Fak- 

 tor ved Dannelsen af Sundene, og at saaledes den Uendelig- 

 hed af større og mindre Øer, der som et bredere og sma- 

 lere Bælte brede sig ud langs Norges Kyststrækning, gjen- 

 nem Istidens Udgravninger ere adskilte fra Fastlandet. Men 

 at Isen skal have kunnet udføre saa storartede Udgravninger 

 er der ingen Rimelighed for. 



I det store og væsentlige maa Fjorddannelsen være 

 uafhængig af Glacialtidens Ismasser. Kun i det Tilfælde kan 

 Isdriften mere direkte have virket til Fjoiddaunelpen, at den 

 gjennem sine Skuringer paa den faste Fjeldgrund har skaf- 

 fet Materiale til Udfyldningen af enkelte Smaasund og saale- 

 des i Forbindelse med Hævningskræfterue virket til Ejde- 

 dannelser og derved til Dannelsen af sammenhængende Fjord- 

 linjer. 



Paa den anden Side er det dog utvivlsomt, at Glaci- 

 altidens Is har været et virksomt Middel til en fuldstændi- 

 gere Udvilkling af Fjordsystemerne. Det Arbejde, der gjen- 

 nem de lange Tider har været udført af denne ved Skurin- 

 gen hen over Fjordsidernes faste Fjeldgrund og ved Udgrav- 

 ning af Fjordbundene, kan visselig paa mange Steder have 

 været storartet nok til endog i væsentlig Grad at have for- 

 andret Landskabets mere oprindelige ydre Omrids. 



Men hvad der saaledes her er fremholdt med Hensyn 

 til Istidens Forhold til P'jorddannelsen, maa ogsaa gjøres 

 gjældende med Hensyn til Spørgsmaalet om dens Forhold til 

 Daldannelsen, Naar enkelte mindre Tværdale undtages — • 

 Dale, der nærmest kunne være at betragte som Bergkløfter, 

 og som maaske væsentlig kunne være dannede ved Erosion 

 gjennem Glacialtiden og Kvartærtidens følgende Afsnit — maa 

 de egentlige Dalfører, eller i ethvert Tilfælde Flerheden af 

 disse, utvivlsomt enten være ældre end Glacialtiden, eller og- 

 saa har Oalbunden inden disse paa den Tid gjennem sin 

 største Længde ligget under Havfladen. Det sidste er Til- 

 fældet med flere af vore længste Dalløb, saaledes Reisenel- 

 vens Dalføre i Skjervø Præstegjeld snmt Maalselvens og 

 Bardo Dalfører i Amtets sydligere Del. Under Giacialtiden 

 lulsendte Havet sine Arme gjennem dis.-t nuværende Dalløb 

 dybt ind i Landet. Navnlig er det i Amtets sydligere Del, 



