12^ 



at de større Dalfører have en paafaklende Lighed med mange 

 af vore Fjorddaunelser. Ligesom de P^jdd parti er, der be- 

 grændse disse, ikke danne noget enkelt sammenliængende 

 Berglegenie, men derimod ved hyppige lave Ejder ere son- 

 drede i mangfoldige større eller mindre Bergpartier, der 

 dukke frem ligesom Øer, — hvad de da ogsaa maa have væ- 

 ret i en ikke fjern Tid — saaledes vil Forholdet ogsaa tin- 

 des over store Dele af Amtets Indlandjstrækninger. Ifald 

 Landet her havde ligget indtil 500 Fod lavere end nu, vikle 

 vidtstrakte Partier at Indlandet om M^ndselven og Bardo 

 have udgjort en Gruppe af større og mindre Øer. Ogsaa 

 her er det aabenhart, at Daldannelsen i det væsentlige har 

 været ganske nafhængig af Isfænomenet, og at disse Ind- 

 landspartier laa der som en iSamling af større og mindre 

 Øer, forinden Istiden indtraadte, og tildels endog langt inde i 

 den. Men under Landjordens Stigning dannedes her føist 

 Fjerde, og disse gik senere gjennem Landets fortsatte Hæv- 

 ning over til Dalfører.') 



Paa den anden Side er det dog ogsaa øjensynligt, at 

 Glacialtidens Ismasser efter en ofte storartet Maalestok maa 

 have indvirket udgravende og ud minerende. Spor af disse 

 udgravende Arbejder vil overalt være at trætfe i de opho- 

 bede Sandmasser i Glacialgruset i de udbredte Sandinger af 

 Rullestene og Blokke, — men den allerstørste Del vil rime- 

 ligvis være at tinde som udskyllede Masser paa Iluvbunden 

 udefter P^jordeiie og Sundene. 



Et Par Lokaliteter, hvor Glacialtidens Ismasse navnlig 

 synes at have virket under ret storartede Forholde, skulle 

 her na-iujcre omhandles. Forinden skal dog loiudskikkea 

 nogie almindelige Bemærkninger med Hensyn til de her op- 

 trædende Dalformer. 



Vore Dalfører kunne optræde under tvende allerede 

 ved første Øjekast væsentlig forskjellige Former og ere efter 

 disse at sondre i tvende Hovedgrupper. Den ene Afdeling 

 dannes af saadanne Dalfører, der indad lukkes af den Fjeld- 



') Professor Kjerulf er i sin Afliandliug om ,, Gr unclfj eldets Mægtig- 

 hed i Norge" med Heusyu til Spørgsmaalet om Fjord- og Dal- 

 dannelsens Forhold til Erosiou og Isens Paavirkuiug kommet til 

 samme Resultat som her er fremholdt. Haus Bemærkuinger i saa 

 Henseende kom mig først for Øje, efterat denne Afhandling alle- 

 rede var af sluttet. 



