130 



masse, Dalen skjær sig ind i, ved en mer eller mindre stejl 

 Endevæg. Disse kunne betegnes som lukkede Dalfører. 

 Andre besidde ikke nogen saadan Endevæg, men gjennem- 

 skjær helt — men vistnok under en stadig Stigning indover 

 — den Fjeldmasse, som paa lange Strækninger har dannet 

 Dalsiderne og ender bagenom denne i en Højfjeldsslette eller 

 Højfjeldsindsænkning, der saaledes er lavere end den gjen- 

 nemskaarne Fjeldmasse. I Modsætning til de under første 

 Afdeling kunne disse benævnes som aabne Dalfører. Til 

 disse aabne Dalfører ere fremdeles vel ogsaa mange af vore 

 Ejdefar nærmest at henregne, idet de kunne være at opfatte 

 som tvende, fra modsat Kant førenc'e, aabne Dalløb, der 

 støde sammen i Ejdets Kulminationspunkt. 



Ser man hen til de inden disse Egne optrædende Dal- 

 fører, saa vil i Regelen de længste og rigest udstyrede fin- 

 des at være aabne Dalløb, medens de mere underordnede 

 som Tværdalene oftere ere lukkede. Som charakteristiske 

 Exempler paa aabne Dalfører kunne nævnes : Rostaelvens 

 Dalføre, Dividaleu — en lang Sidedal til Maalselven — Stor- 

 fjorddal i Lyugen og antagelig ogsaa Reisenelvens lange Dal- 

 løb i Skjervø Præstegjeld. Derimod er Parasdal i Lyngen, 

 Sørdalen i Bardo lukkede Dalfører. Salangsdal i Bardo — 

 hvorom mere nedenfor — kan nævnes som et ejendommeligt 

 Mellemled mellem de her omhandlede Dalformer. 



Naar der ovenfor er fremholdt, at Daidannelsen her 

 ikke staar i noget direkte Forhold til Glacialtidens Ismasser, 

 saa vil det af den her leverede Fremstilling fremgaa, at der- 

 under nærmest er tænkt paa de aabne Dalløb. Andet kan 

 — som allerede ovenfor antydet — Forholdet være med Hen- 

 syn til de kikkede Tværdale, der i Regelen have et kort Løb 

 og som oftere kunne være at opfatte alene som noget dybere 

 indskaarne Fjeldkløfter, At mange af disse netop under 

 Glacialtiden kunne have faaet sin første Tildiinnelse, kan der 

 visselig være adskillig Sandsynlighed for. 



Det er ovenlor antydet, at Saiaugsdalen danner lige- 

 som et Mellemled mellem aabne og lukkede Dalfører, De 

 orografiske Forholde ved Dalens indre Aialutning er søgt an- 

 skueliggjort ved Rids Fig. 2. Den egentlige Salangsdal af- 

 sluttes her under Storklættens Fod, men udsender herfra tre 

 Forgi'eninger, livoraf de to som forhold-'. is trange Fjekldaie 

 gjennemskjær Grændsetjeldet mellem Norge og Sverige, den 



