133 



enkelte af de saakaldte lukkede Dalfører, — men her, hvor 

 Udgravningsarbejdet har været forholdsvis lidet, kan en saa- 

 dan Slutning ogsaa synes saameget niere rimelig. I de af 

 amfibolilisk Skifer og Glimmerskifer hyggede Landstrøg vil 

 man hypi)ig træfie paa saadanne Indskjæringer med lodretle 

 Styrtninger af ofte mange Hundrede Fods Fald. Skiferslra. 

 terne ville paa saadanne Steder i Eegelen falde indover fra 

 Styrlningerne. I saa Tilfælde maa Udgravningerne rimeligvis 

 være foregaaede nedenfra, saa de højere liggende og fremsprin- 

 gende Bergpartier, efterhvert som de have tabt sit faste Un- 

 derlag, fra Tid til anden eie rasede ned. Men herved maa 

 ogsaa Udbrydningen af den faste Sten i væsenllig Mon være 

 fremskyndet. 



Jættegryder vil man her træffe paa flere Steder. Me- 

 dens de fleste af disse ere fra en senere Tid, og mange endnu 

 øjensynlig eie under Dannelse under Fosseslupene og Elve- 

 nes Strømhvivler, er der ogsaa at paavise enkelte, der kunne 

 være fra den egentlige Istid, Strax ovenfor Ibestads Præste- 

 gaard lige ved den Vej, dei- derfra fører over lil Handelsstedet 

 Havnvik, findes der saaledes flere saadanne Jettegryder paa 

 et Punkt, hvor der intetsomhelst Tegn er til, at her nogen- 

 sinde kan have gaaet noget Elvedrag, Stedet ligger neppe 

 mere end 50 Fod over Havfladen, og Jetlegryderne her maa 

 saaledes rimeligvis være dannede under Havfladen, maaske 

 endog i temmelig anseelig Dybde. 



I Salangen, der hvor Fjordens indre Løb næsten un- 

 der en rei Vinkel bøjer ud mod sammes ydre Løb, spænder 

 sig tværs over Fjorden et Bælie af smaa Øer eller Holmer. 

 Paa den ydre Side af én af disse — den saakaldte Stoi- — 

 i en Fjeldknaus i Ramberget sees i Fjeldvæggen en halv cy- 

 lindrisk Udhuling eller et udåd aabent Hul af et Par Alens 

 Brede og flere Alens Højde. Dei stikker fra Havlinjen opad 

 i Rambergets uæsen lodrette Væg. Denne Udhuling, — hvor- 

 til der sikkerlig paa flere Sleder vil findes lignende Sidestyk- 

 ker - er utvivlsomt dannet af de under Glacialtideu inden- 

 fra udskyuende Ismasser, og maa i saa Tiifæide være udhulel 

 i en temmelig betydelig Dybde under Haxfiaden. 



Som el Bidrag lil Belysningen af Forholdene iuden 

 Glacialtideu skal hei- noget nærmere omhandles Øen Tromsø 

 og den i Nærheden af samme udmundeude dybt indskaame 

 Balsfjord. 



