141 



Bulsfjordeii — kunne være tilførte fra Kyststrækningen og 

 navnlig fra Kvaløen, hvor de ældre helt sammenhængende 

 Isbedækninger vare reducerede til mere spredle, om endnu 

 ogsaa talrige lokale Isbræer. Saalængc Udstrømningen fia 

 Balstjorden — om end i stadig Aftagende — optraadtc no- 

 genlunde ovorvejende, kunde Isflag fra Kvalo kun uiidtagel- 

 sesvis naa over til Tromsø, medens derimod Tilstrømningen 

 fra sidsle Sted stadig kunde voxe, eftersom Udstrømningen 

 fra Balsfjorden aftog. Hermed synes ogsaa det Forhold godt 

 at stemme overens, [at Antallet af granitiskc Blokke paa 

 Tromsøen er i stadig Voxen ovenfra nedad Idet Blokkerne 

 n.'aa være flyttede paa svømmende Is, er det en klar Sag, at 

 Tromsøen indtil den Højde, hvortil saadanne Blokke tindes, 

 paa den Tid maa have ligget under Havfladen. Idet Landet 

 var i stadig Stigning, naaede disse hojere liggende Punkter 

 lidligst op over Havfladen og laa alene i en forholdsvis korl 

 Tid saaledes, at Ismasserne kunde strande der og afsælte de 

 paa samme liggende Blokke. Jo lavere Punktet ligger, i for- 

 holdsvis længere Tidsrum har altsaa denne Afsætning kunnet 

 foregaa, — Antallet af Blokke maa altsaa ventes at skulle 

 voxe med den aftagende Højde. 



Men af disse her fremstillede Forholde maa altsaa 

 den Slutning kunne uddrages, at Tromsøen ved Begyndelsen 

 af dei\ her omhandlede Periode maa have ligget mindst oO(J 

 Fod lavere end nu. Og idet Stigningsforholdene her efter al 

 Sandsynlighed have været jnogenlunde ensartede over de 

 Landvidder, der her ere Gjenstand for Behandling, kan denne 

 Slutning antagelig kunne udvides til at gjælde for den hele 

 Strækning fra Kvænangen mod Nord til Ofoten mod Syd. 



Andre Attejninger eller løse Bedækninger, der med 

 Bestemthed kunne være at henføre under denne Periode, ere 

 ikke paaviste. Det ligger ogsaa i Sagens Natur, at det vil 

 være vanskeligt at gjøre en bestemt Sondring mellem den 

 ældre og yngre glaciale Periodes Aflejninger, da der ikke er 

 at paavise Rester af en Molhisk-Fauna, forinden man naar 

 frem til den postglaciale Tid. 



B. Deu poiitglaciale ThK 



a) Den ældre postglaciale Periode. 

 Efterat Laudet gjeuneni den glaciale Tidsalder jevnt 

 var steget, var Hævningen skredet s% langt frem, at Lan- 



