145 



der hvilken de sidsle maaske endnu anseelige Rester af Gla- 

 cialtidens Is paa det nærmeste svaudl hen under en maaske 

 lenimelig haslig Afsmelming Muligens kunde der ogsaa være 

 Grund lil at anlage, at der mod den omhandlede Periodes 

 Skilning indlraadte en ny, men kortvarigere Istid, og at det 

 har værel disse senere Isdannelser, der under sin Afsmelining 

 har skyllet ned imod Stranden og under Havfladcn disse an- 

 seelige Blokkemasser. Enkehe Forholde — der nærmere 

 skulle blive omhandlede i den efterfølgende Detail-Beskrivelse 

 — synes idetmindsle at pege i den Retning. I saa Tilfælde 

 kunne maaske flere, udprægede Morænevokle, der opiræde i 

 lavere liggende Strøg og paa Punkter, der nu ganske eie be- 

 friede for nærliggende Sne og Ismasser, være at henføre her- 

 til. Det samme kan da ogsaa gjælde en stor Del af de i 

 Dagfladen liggende paa sine Steder i stort Antal omstrøede 

 Blokke. 



Periodens forskjellige Afdelinger og Led ere saaledes 

 i opadsligende Række. 



1) Marint Muslingler (Blaaler;, 



2) Sand i Vexling med Muslingler, 



3) Yngre Sand, 



4) Lag af Rullesten og Bergart-Brudslykker, mere eller 

 mindre fasl indkitlede i Sand, 



og fremdeles 



5) Moræner 



6) I Dagfladen liggende Rullestensblokke. 



De lo sidsle Led blive at opføre her for det Tilfælde, 

 den ovenfor antydede Forudsætning om en i Periodens Slut- 

 ning oplrædende yngre Kuldeperiode skulde findes berettiget. 



Til nærmere Belysning af Forholdene under denne 

 Tidsafdeling hidsæites her følgende fra foi-skjellige Punkter 

 hentede Delail-Iagltagelser. 



Samuel sei v. Denne Elv er en Sideelv til Reisenelv 

 i Skjervø Præstegjeld og falder ud i samme omtrent 1 Mil 

 ovenfor Fjordbunden. Ved samuelselvens Munding ftndes 

 mægtige Mæler byggede af Ler og Sand. Disse have forøv- 

 rigt ikke været underkastede nogen nærmere Undersøgelse. 



Kaafjorddal i Lyngen. Omtrent en Fjerdingvej 

 fra Fjordbunden ved Skatvoldgaardene danner Dalbunden en 

 temmelig vidtstrakt, næsten horisontal Flade, der nedad er 



