ITO 



gjennem en tidligere Periode maa have liavt en slørie Højde 

 end nu for Tiden, — Noget, hvorfor der dog som nævnt paa 

 Forliaand neppe kan være nogen Rinielighed. Fig. 9 er et 

 Profilrils af Mælen. 



I Sandnesbugteu paa den nordvestlige Side af Troms- 

 øen hæver sig ligefra Stranden gjennem stejle Endeskraanin- 

 ger ivende terrasseformige Trin. Profiliits Fig 9. Den før- 

 ste Terrasse ligger 28Fod over Havfladen, den anden 45 Fod. 

 Disse Trin ere Stranddannelser. Der er intet Tegn til, at 

 noget Elvedrag eller Bækkeløb nogensinde her kan have ført 

 ned. De ere i Dagen dækkede med Jord og Grønsvær og 

 ellers hyggede af fin Sand. Op imod Kanten af den første 

 Terrasse i en Højde af omlrent 25 Fod over Havfladenn fin- 

 des tynde Skjællag, hvori talrige Exemplarer af de alminde- 

 lige Littoriner. 



Længer udover mod det egentlige Nes svinder den 

 øvre Terrasse ganske, medens den første, lavere liggende, 

 fortsætter under nogenlunde samme Højde, idet den dog her 

 stiger op fra Stranden under langslulte Skraaniiiger. Længst 

 ud mod Nesset bøjer den igjen ned mod Stranden, og her 

 har Søen under sin Brydning udrevet større Partier, saa den 

 stiger op fra Stranden i stejle blottede Mæler — dog af ringe 

 Højde. Levninger af det gamle overdækkeude Jordlag hæn- 

 ger overalt ned over Mælens stejle Afhæug. Hei har altsaa 

 disse Sanddannelser med sine Skjællag engang strakt sig 

 adskillig længere ud i Buglen eller Sundet. 



Pl g s f j r d v andet — indenfor Bunden af Piogsfjor- 

 den, en Sidefjord til Malangen — er som en MeDemting mel- 

 lem en Ferskvandssø og en Fjordbugt, Naar Søen nemlig 

 er halvfløt og Vandstanden i Rogsfjordvai.det liden, gaar 

 Søen ind i Våndet gjennem den saakaldte liogsfjord- Strøm 

 Forskjellige Saltvandsfiske gaa op i Våndet, saaledes Gjedde, 

 Sild og Sej, hvorimod Kolje (Hyse) — der for en 40 Aar 

 tilbage ligeledes tiskedes her — nu ikke længer skal findes. 

 Om der heri skulde ligge en Udtalelse for, at Landet i Lø- 

 bet af denne Tid har vatret underkastet en Stigning, skal 

 forøvrigt lades uafgjort. Ved den øvre Ende af Våndet — 

 ved Stranden ved Gaarden Langnes — findes talrige Skjæl 

 af Astarte, Cyprina islandica, Mytilus edulis med Nulliporer. 

 Langs en liden Bæk, der strax søndeufor Gaarden falder ud 

 i Våndet, findes i Lerafsætningerne — i nogle faa Fods Højde 



