det særegne Forhold finde Sted at Vasdrag, der flyder ned 

 over Murvoldens iiidre østlige Afhæng, ikke føres ned til 

 den boltniske Bugt, men derimod efter Omstændighederne 

 gjennem kortere eller længere Afbøjninger ned til Fjordene 

 paa norsk Side gjennem Murvoldens transversale Gjennera- 

 brydninger. 



Denne her omhandlede Murvoid kan nu fra Storfjord- 

 dalen, der munder ud i SJorfjordens Bund — eller Lyngen- 

 fjordens underste Afd eling — forfølges videre mod Syd til 

 Nedie-Roslavand. Herfra videse mod Syd, dog under en 

 temmeiig stor Afbøjning mod Vest, idet den udåd begrænd- 

 ses ved Maaiselven og Bardo og mod disse afslutttes i Ru- 

 tens, Alappens og Istindernes mægtige Fjeidmasser. 1 syd- 

 lig Retning stryger nu Murvolden langs Salaiigsdal, og be- 

 grændses gjennem et Par Miles Længde af Salangselven. 

 Herfra skyder den ned mod Rombakken og Harjangen — 

 Ofotens inderste Forgreninger — idet den indad mod Vest 

 afslutles ved den vide transversale Indsænkning, der fra Sa- 

 langsdalens øvre Del fører ned til Gratangsbotten i Ibestad 

 Piestegjæld, samt eudvidere ved det brede Ejde eller Tver- 

 indsænkning, der fra Gratangi^botten fører ned til Har- 

 jangen. 



Indover mod Øst skraaner de her omhandlede Fjeld- 

 partier ned mod den lavere liggende Højflade eller Halvøens 

 øs'.Iige Skraaplan Dette østlige Afhæng kan ogsaa her til- 

 dels være at søge langt ind paa norsk Side — f. Ex. opover 

 ved Divielvens øvre Løb — dels kan Rigsgrændsen ogsaa 

 gjennem længere Strækninger være (rukket frem over Af- 

 hængets Højkant. 



Ogsaa gjennem Strækningen fra Storijordelven ned til 

 Gratangen og Haijangen er Fjeldmassen paa flere Steder 

 gjennemskaaret omtrent paa samme Maade som nordenfor 

 ved aabne Dalfører. Men ogsaa her er der i orografisk Hen- 

 seende al Grund til at knytte disse forskjellige Dele sammen 

 til et el eneste Heie. 



Der vil af dette fremgaa, at Tromsø Amt gjennemsæt- 

 tes efter en Retning fra NNO til SS V i en Længdestrækning 

 af henimod 20 noi'ske Mil af Bjergpartier, der ere at knyl!e 

 sammen som Dele af et sammenhængende Fjelddrag, Dra- 

 ge s eller Murvoldens Brede er i Regelen at sætte mellem 2 

 a 3 Mil, — paa sine Steder kan denne dog naa op til hen- 



