187 



som ganske underordnede Dele inden det store Drag, men 

 paa enkelte Steder kunne de dog optræue som selvstændige 

 Kjedelinjer, idet de ved dybe Indsænkninger paa en vis 

 Maade ganske kunne være adskilte fra den egentlige Murvold. 

 Af disse Forholde vil det fremgaa, at Fjeldcharakteren inden 

 det her omhandlede Drag ofte kan være temmelig udpræget 

 alpinsk. Paa sine Steder kan Tind paa længere Slrækning rade 

 sig ved Siden af Tind, — disse oftest med skarpe mere langstrakte 

 Rygge, undertiden dog ogsaa som mere spidse sylformige 

 Pigge. Paa andre Steder vil igjen Murvolden træde bestem- 

 tere frem med sine mere masseagtige Former og med sine 

 større sammenhængende Højfjeldsvifl der, fra hvilke enten kup. 

 peformige Toppe eller lave Aasrygge stige op. 



I det heromhanlede Fjelddrags ydre Formforholde er 

 saaledes det stive og ^masseagtige paa en ofte forunderlig 

 Maade parret med den alpinske Charakters finere, men tillige 

 dristigere Træk. Som en Helhed tildeles Fjelddraget herved 

 et i høj Grad tiltalende og afvexling.-rigt Præg. 



Men foruden de hyppige Fjeldskar og de dybere og 

 tildels mere vidstrakte og indad, d. e. mod Øst, aabne Høj- 

 fjeldsindsænkoinger, der paa fleie Steder kunne skjære sig ind 

 i Murvolden fra sammes østlige Afhæng, spaltes Fjeldmassen 

 yderligere ved dybt indskaarne Dalløb. Flere af disse kunne 

 paa en vis Maade siges at gjennemskjære Murvolden efter 

 hele dens. Brede. De ende nemlig ikke i selve Bjergmassen, 

 men munde derimod paa den anden Side ud i den bagenfor 

 samme liggende lavere Højflade — Halvøens østlige Skraa- 

 plan — eller ogsaa i Højfjeldsindsænkninger, der føre over 

 til denne. Det er saadanne Dalfører, jeg i min ovennævnte 

 Afhandling om „Kvartærlidens Dannelser" nærmere har om- 

 handlet under Navnet „aabne Dalfører'-. Som saadanne op- 

 træde følgende, efter deres Beliggenhed, fra Nord mod Syd: 

 Reisenelvens Dalføre i Skjervø Præstegjeld, Skibottendal og 

 Storfjorddal i Lyngen samt Dividal i Maalselvens Præstegjeld, 

 ligesom ogsaa Rostadal i samme Præstegjeld paa en vis Maade 

 kan være at henregne blandt disse. Endvidere maa hertil 

 henføres Bardoelven med Aitvaudets ludsænkning. Ved disse 

 Dalløb sondres Murvolden efter Længden i følgende naturlige 

 Underled, hvis orografiske Forholde her nærmere skulle om- 

 handles : 



