seelig midlere Højde og afsluttes opad oftest i sagte stigende 

 Koller. Egentlige Alpetinder træder her kun sjeldnere frem. 

 Lifjeld naar op til en Højde af 4245 Fod, og Eriksfjeld liar 

 omtrent samme Højde. Begge danne kollede Toppe. Snehæt- 

 ten, lidt længere ind mod den øvre Del af Salangsdal, naar 

 en lignende Højde. Dybere Dalfører skjære sig ikke ind i 

 Fjeldmassen her, derimod flere Fjeldskar eller Højfjelds- 

 dale, der i østvestlig Retning gjennensætter Fjeldet mel- 

 lem Rørdalen og Salangsdal, og som tildels benyttes som 

 Færselslinjer mellem disse Dalfører. 



Salangsdalen skjærer sig saa langt ind i Fjeldmassen, 

 at Breden af den her tilbagestaaende Ryg, der stænger mel- 

 lem det nævnte Dalføre og den vide Indsænkning, der ud- 

 breder sig om Torne-Træsk, neppe udgjør mer end 1 Mil. 

 Paa norsk Side ligger Salangsdalens øverste Gaard Bonnes 

 ligeunder Ryggens Fod. Men denne smale Ryg er endvideve 

 gjennemskaaren af den trangere Fjelddal Stordal. Fra Bon- 

 nes skjærer denne sig ind i Fjeldet som Salangsdalens Forlæn- 

 gelse eller første Begyndelse, — igjennem et langt Stykke Vei 

 kuns med langsom Stigning, indtil den endelig naar sit Kul- 

 minationspunkt med 17 a 1800 Fod over Havfladen lige ved 

 Ryggens Afhæng til svensk Side eller til den ovennævnte Ind- 

 sænknins,' o"' Torne-Træsk, der udbreder sig helt hidop. 



Skjønt Stordalen saaledes snarere er at opfatte som 

 et Højfjeldsskar end som et aabenl Dalføre, gjennemskjærer 

 den dog Murvoideus smale Ryg her paa fen saa fremtrædende 

 Maade, at det omhandlede Parii (g) her vel kan synes at 

 finde sin naturligste Begrændsning. * 



h) Draget fra Stordalen ned til G ratangsb o tte n 

 i Ibestad og Ha rj angen i Ofoten. 

 Fra Bunden af Salangsdalen og Stordalen bøjer Dra- 

 get mod Vest ned mod Bunden af Gratangen i Ibestad og 

 Harjangen i Ofoten. Fjeldmassen er her i høj Grad spaltet 

 og sønderreven, og spidse Alpetinder træde her hyppigen 

 frem Bland t disse kunne særlig mærkes de høje Mælke- 

 tinder i Nærheden af Gratangen. 



Samles de her omhandlede Underafdr :nger sammen til 

 en Helhed — hvad ogsaa de orografiske Forholde ligefrem 



