196 



lige Fjeldrygge, som ere tilstede, meget ofte udbrede sig til 

 brede og højtliggende Fjeldmarker, hvorved de tabe sin egent- 

 lige Charakter som Kjededrag og Vanddelere med modsatte 

 Vasdrag paa hver Side. Denne Betragtningsmaade gjøres 

 gjældende for det sydlige Norges Fjeldbygning specielt med 

 Hensyn lil Langfjeldene og desforuden ogsaa ligeoverfor Dov- 

 res Fjelddrag og Kjølen, hvorunder sammenfattes en Ead af 

 Fjelde, som følger Kigsgrændsen gjennem 3 Bredegrader fra 

 N i det Trondhjemske til Faxefjeld S i Tryssil, Forholdene 

 siges dog her endnn tildels at være lidet kjendte; paa andre 

 Punkter er der derimod at paavise tydelige og tildels slærkt 

 udprægede Kjededrag. 



Med Hensyn ti! Kjølens Foilsættelse nordenfor Skjæ- 

 kerfjeldene, saa ere Foiholdene her kuns lidel kjendte. Der 

 antages dog at være Grund til „at forudsætte, at den og- 

 saa er tilstede, ialfald tii ind i Helgeland, men Havet træder 

 stedse nærmere til, saaiedes at Kjølens Kjedelinjer mer og 

 mer bliver selve Norges Eand mod Havel".*) 



Disse Hr. Kjerulfs Bemærkninger ere visselig at tillægge 

 megen Betydning som værdifulde Bidrag til en nærmere Be- 

 lysning af Norges Orografi i det hele. Der vil imidlertid 

 ogsaa af disse fremgaa, at der specielt med Hensyn til Kjøl- 

 draget endnu mangler en Række af nødvendige Forudsætnin- 

 ger til en klar og nogenlunde udtømmende Oversigtsfrem- 

 siilling deraf. Her udfordres endnu Aarrækkers Arbejde, 

 forinden man i saa Henseende kan naa frem til en endelig 

 Besvarelse med Hensyn til Spørgsmaalet i sin Helhed. 



Ser man hen*til de orografiske Forholde langs Tromsø 

 Amts Længdestrækning efter Kigsgrændsen, saaiedes som de 

 her ere fremstillede, saa vil det ogsaa her fremgaa, at det 

 virkelige Forhold ikke ganske rammes ved at holde sig til 

 Forudsætningen om et mod Øst faldende Skraaplan, Et Snit 

 over Halvøen fra Foden af den ovenfor omhandlede Mur- 

 Yolds vestlige Afhæng over til den bottniske Bugt ~ demel- 

 lem denne og Vestkysten liggende Fjeldpartier her ladt ud 

 af Betraglning — vil ikke fremvise Profilet af et nogenlunde 

 fuldstændigt Skraaplan. Snittet vil derimod fremstille en høj 

 Murvold med stejlt Afhæng saavel mod Vest som Øst. Men 

 medens Murvoldens vestlige Afhæng med engang styrter ned 



'^•) .,Stenriget og Fjeldlæren", 1. e. 



