m 



prsegede Karakter. Endelig raaa ogsaa fremhæves, at denne 

 Murvold ikke oplræder som den egentlige Vanddeler mellem 

 Vesterhavet og den bottniske Bugt. Vandskiilet kan vistnok 

 paa sine Steder findes paa Murvoldens Højfjeldsindsænknin- 

 ger — i saa Tilfælde dog altid lige ved det østlige Afhæng — 

 men ligesaa hyppig østenfor eller indenfor den egentlige Mur- 

 vold paa de lavere Højfjeldsmarker, der breder sig ind under 

 Foden af samme. 



Forsaavidt den her omhandlede Murvold skal være at 

 tillægge et Fællesnavii — Befolkningen her kjender forøvrigl 

 intet saadant — saa kan der vel være al Føje til at optage 

 det gamle hævdede Navn „Kjølen". Nogen Forvexling eller 

 Ugreje vil heraf i ethvert Tilfælde ikke kunne opstaa. Der 

 vil nemlig inden Tromsø Amt eller i det hele langs Rigs- 

 grændsen ikke være at paavise noget andet Fjelddrag, hvor- 

 paa en saadan Benævnelse med større Ret skulde kunne 

 overføres. Kuns maa det atter og atter fremholdes, at der 

 med dette "Navn ikke maa foi'bindes nogen Forestilling, hen- 

 tet fra det almindelige Begreb af Fjeldkjæde eller Kjædedrag. 



Søndenfor Ofoten er Forholdene i saa Henseende for 

 Tiden ikke undersøgte. Paa Forhaand antages der dog at 

 være al Grund til at forudsætle, at dette gjennem hele Tromsø 

 Amt forfulgte Kjøldrag paa en i det Væsentlige ensartet 

 Maade fortsætter mod Syd, idetmindste nedover mod Sal- 

 ten-Fjord. 



Med Hensyn til Forholdene østenfor Kjøldraget, saa 

 ere heller ikke disse for Tiden synderlig kjendte. Der er 

 Rimelighed for, at Forgreninger udgaar fra Kjølens Ho- 

 veddrag i sydostlig Retning. Disse Sidedrag ere dog efter 

 al Sandsynlighed i Regelen sondrede fra de i; egentlige Kjøl- 

 drag ved mer eller mindre dybe Indskjæringer. 



Paa norsk Side skyde talrige Bjergpartier frem, der 

 udfylde FasllandsRtrækningen udover til Sundløbene, som 

 skille Fastlandet fra Kyststrækningens Ømasser. Disse Par- 

 tier danne fuldt afskaarne og paa en vis Maade selvstændige 

 Bjerglegemer. De træde frem enten i langstrakte Halvøer, 

 ved lave Ejder knyttede til Fastlandsstrækningen, eller ogsaa 

 som Dele af det egentlige Fastland, helt omcirklede af dybe 

 Dalløb, Ejdedannelser eller bredere Indsænkninger, og dels 

 af saadanne i Forbindelse med de nuværenfle Strandlinjer. 

 De danne ligesom fra Fastlandet opskydende Ølegemer og 



