206 



den nysil ævnte Tagelv liæver sig et niægtigt og i høj Grad 

 søndderrevet Fjeldparti, der herfra udbieder sig i 1 Mils 

 Vej i nordlig Relning. Ogsaa dette Parti er en vel be- 

 grændset Højfjeldsmasse, der stiger op fra Maalselvens, Tag- 

 elvens og Sagelvvandets Lavlandspailier. Mod Nord af- 

 sluttes den i det lavere Forland, der stikker frem mellem 

 Malangens indre Forgreninger, Nord- og Sørfjord. 



Inden dette Fjeldparti danner Maarfjeldet, der naar 

 op til 4267 Fod, det højest liggende Punkt. 



Ogsaa dette Fjeldparti maa i den glaciale Tid anta- 

 gelig have dannet en fuldt omskyllet 0. 



g) Maal sn essets Drag. Omtrenlligeløbende med 

 det forrige hæver dette lave og smale Drag sig langs Maals- 

 elvens nedre Løb mellem samme og Malangens indre Forgre- 

 ning Sørfjorden (eller Auersfjord). De højesle Aastoppe 

 her naa op til omtrent 1500 Fod. 



Har i Glacialtiden antagelig været omflydt. 



h) Natmaalstindens Fjeldparti. Imellem 

 Balsfjord og Nordfjord i Malangen rejser sig et Fjeldparti, 

 der som et enkelt Drag med stejlt Afhæng mod Balsfjor- 

 den, men bredt Undeiiand langs Nordfjorden, strækker sig 

 i Retning fra SO mod NV mellem indre og ytre Malangs- 

 ejde. Den naar sit Højdepunkt i Natmaalstinden — an- 

 tagelig over 3000 Fod. 



Dette Parti har i Glacialtiden antagelig været helt 



omflydt. 



i) Bentsjordtindens Fjeldparti. Dette er et 

 vildt ved Dalløb og Højfjeldsskar i høi Grad spaltet Fjeld- 

 parti, der stiger op fra ytre Malangsejde og Skutvigvandets 

 dertil knyttede vide Lavland, og herfra breder sig ud mel- 

 lem Malangen og Balsfjord indtil det smale Sund, der her 

 skiller Fastlandet fra den store Kvalø. Mod dette Sund af- 

 sluttes Fjeldpartiel ved en Rad af høje Fjelde, hvoriblandt 

 Bentsjordtinderne naa op til 4000'. 



Dette Fjeldparti har i en nærliggende Tidsperiode 



dannet en 0. 



k) Paa den vestre Side af Maalselven langs dennes 

 nedre Løb og ligeoverfor Maalsnessets Drag, rejser sig et 

 niægtigt Fjeldparti, der bygger den lange, smale Halvø, som 

 springer frem mellem Malangen og Gisund. Ved Taarn-Van- 



