210 



den samme. Fjeldmassen afsluttes opad tildels i vide Fjeld- 

 marker, fra hvilke hist og her Aasdrag og Koller stige frem. 

 Et af de højeste Punkter inden dette Parti er Hundkollen, 

 der naar op til 3067'. 



Skjønt et vel afgrændsel Fjeldpard, er det dog noget 

 nøjere knyttet til del egentlige Kjøldrag, end de øvrige her 

 omhandlede Fjeldpartier, og der kunde saaledes maaske være 

 ligesaamegeu Grund for at opstille det som en Forgrening 

 fra Kjøldraget. Den ovennævnte Indsænkaing mellem Kjøl- 

 draget og denne Af deling uaar nemlig omtrent 1000 

 Fod over Havfladen. Under den tidtnævnte Forudsæt- 

 ning, at Landet under Glacialtiden har ligget fra 5 a 600 Fod 

 lavere end nu, har Snørkens Drag saaledes ikke været fuldt 

 omflydt, men har ved en lav og tillige ganske smal Aasryg 

 hængt sammen med Kjøldraget. 



p) Kyst dr aget mellem Salangen og Lavan- 

 gen. Vestenfor Lavangsejdet mellem Fjordene Lavangen og 

 Salangen rejser sig et mindre, men dog i høj Grad sønder- 

 revet Fjeldparti. De højeste Toppe her naa op til antage- 

 lig 3000 Fod eller maaske noget derover. 



Dette Fjeldparti antages under den ældre Glacialtid 

 at have været omflydt. 



q) Kystdraget mellem Lavangen og Gratan- 

 gen. Her hæver sig et anseeligt Fjeldparti, der mod Øst 

 afsluttes ved den 4670 Fod høje Spand-Tind, der skyder sig 

 ind imod den fornævnte Indsænkning, som fra Salangsdal 

 skjærer sig ned mod Fjordbundene i Lavangen og Gratangen. 

 Mod Vest breder Fjeldmassen sig ud til Astafjorden. 



Ogsaa dette, Parti har ^antagelig under Glacialtiden 

 været omflydt. 



r) Fjeidpajtiet mellem Harjangsej d e t og 

 Gravfjordejdet Dette er højt og vildt langs Gratangen 

 og ud imod Gravfjorden. Under dets Afhæng mod Syd bre- 

 der sig et lavere Underland ned mod Ofoten. 



s) Niingernes Fjeldparti. Vestenfor Gravfjord- 

 ejdet, der fra Bogen — en Sidefjord til Ofoten — fører over 

 til Gravfjord, hæver sig et Fjeldparti, der navnlig om de saa- 

 kaldte Niings-Tiuder er i høj Grad vildt og sønderrevet. 

 Den højeste af Niingstoppene naar op til 3000', eller maaske 

 noget derover. Mod Nord afsluttes dette Parti mod Asta- 

 fjorden j mod Vest styrter det ned mod det vide Lavland, 



