210 



gemer, end Tilfældet er den Dag idag, idet flere af de større 

 Øer gjennem Landets Stigning er fremgaaet ved Samnien- 

 knylning af flere Smaa-Øer. 



Sammenfattes saaledes det, der her er fremholdt, i en 

 Sum, saa vil heraf fremgaa , at Tromsø Amts Landstræk- 

 ninger i orografisk Henseende er at inddele i følgende 

 Hovedled: 



A. Det centrale Kjøldiag, der strækker sig i Retning 

 fra NNO til SSV fra Kvænangen ned mod Ofoten og udover 

 afsluttes af Lyngenfjord og Storfjord og i Fortsættelsen der- 

 fra af Ejder og dybt liggende Dalløb. 



Til Kjøldragets østlige Afhæng læner sig den skandi- 

 naviske Halvøes store østlige Skraaplan, der fra en Højde 

 af omtrent 1500' langsomt skraaner ned mod den bottniske 

 Bugt. 



B. Fastlandsstrækningen fra Kjøldragets ytre Afhæng 

 ud imod de store Sundløb. Denne dannes af en Gruppe af 

 fra hinanden udsondrede Bjergpartier, der stryge efter Kjøl- 

 dragets hele Længde. Under Glacialtideus ældre Afsnit 

 have disse dannet en indre Øgruppe, adskilte fra hinanden 

 indbyrdes, ligesom ogsaa fra Kjøldraget ved gamle Sundløb. 

 Som en Følge af Landjordens jevne Stigning igjennem Gla- 

 cialtiden og den postglaciale Tid, ere disse Øpartier lidt ef- 

 ter lidt gaaede over til Fastlandspartier og derunder knyttede 

 sammen saavel indbyrdes, som ogsaa med Kjøldraget. 



Af disse forskjellige Partier kunne en Række langs 

 Sundløbene grupperes sammen til etnoget skarpere fremtræ- 

 dende Langdrag — under Navn af Tromsø Amts Vestrand. 



C. Kyststrækningens nuværende stoi c Øgruppe, i hvil- 

 ken flere af de større Øer ere dannede af flere Smaaøer, 

 under Landets jevne Stigning. Til denne er endvidere knyt- 

 tet det udenfor samme frenistikkende Bælte af talrige Smaa- 

 øer og Skjær. 



II. Oversigt 



over Amtets geologiske Forholde. 



Amtets Fjeldbygningsforholde har i det foregaaende 



