217 



alene været belysl fra et rent orografisk Synspunkt. For 

 imidlertid at naa frem til en klarere Indsigl i disse, er det 

 dog ogsaa nødvendigt at se hen til de geologiske Forholde. 

 Her skal derfor i store Træk gjøres Forsøg med at frem- 

 stille disse i Overensstemmelse med det Kjendskab, man for 

 Tiden har hertil. 



A. Kjøldraget. 



Dette er fra Foden op til øverste Top bygget af Ski- 

 ferstrata — i de nordligste Stiøg af Draget helt og holdent 

 tilhørende Senjen og Tromsø Glimmerskiferformation med 

 sine hyppige og karakteristiske Indlejniiiger af krystallinisk 

 grovkornig graalighvid Kalksten. I de sydligere Partier af 

 Draget — navnlig i Strækningen langs Salangsdalens øvre 

 Løb — dannes Bjergarten over store Vidder af en glind- 

 sende Skifer med mægtige IndlejnJnger af en kulstofholdig 

 (grafitholdig) Skifer med sort Streg, ligesom ogsaa hyppige 

 Lag af en sortagtig kryslallinisk, dog temmelig finkornig 

 Kalksten. Om disse Partier her ere underordnede Led un- 

 der Glimmerskiferen eller en yngre Dannelse, kan for Tiden 

 ikke med Bestemthed afgjøres, — dog synes der at være 

 mest Grund til at holde i)aa den sidste Forudsætning, og 

 denne skal ogsaa her gjøres gjældende. Ogsaa ældre gneis- 

 artede Lag, tilhørende det antagelige Grundfjeld, træder paa 

 sine Steder frem , saaledes navnlig ned imod Bunden af 

 Harjangen i Ofoten, hvor de over større Strækninger løbe 

 ud i Dagen. 



Inden Kjøldraget optræder saaledes: 



1. Primitive Gneisdannelser, 



2. Glimmerskifer (takonisk), 



3. Glindsende Skiferdannelser (yngre takonisk eller maaske 

 ogsaa ældre silurisk). 



Af disse optræder Af deling No. 2 som den sammen- 

 lignelsesvis helt forherskende Bygningsdel. 



Af Masiver (eller Eruptiver) optræder 



1. Gabbio og Hypersthenit paa sine Steder i Strø- 

 get mellem Kvænangen og Kaafjord i Lyngen. Navnlig langs 

 Kvænangen bryder denne Bjergart frem mellem Glimmerski- 

 fer-Gruppens Lag i et mægtigt henimod 1 Mil langt Kjæde- 



