m 



Det er saaledes ved nærmere at se hen til Lagmas- 

 sernes Strøg- og Faldforholde , at man vil kunne uddrage 

 mer eller mindre bestemte Slutninger om de Kræfter, der 

 gjennem Tidernes Løb have medvirket til at hæve Kjøldra- 

 gets Fjeldpartier op til sin nuværende Højde. 



Det egeulhge Grundfjeld stikker alene frem i Dagen i 

 Kjøldragets Endeparti imod Bunden af Harjangen. Strøg- 

 retningen er nord-sydlig og Faldet stejlt til vertikalt. 



Glimmerskifergruppens Lagafdelinger bygge de for. 

 holdsvis allerstørste Partier af Kjøldraget, Lagstillingen er 

 ofte svævende, og selv en paa det Nærmeste horisontal Lag- 

 stilling vil kunne paavises i paa hinanden følgende Lagrække 

 af indlil 5000 Fods Mægtighed. Ogsaa temmelig stejlt Fald 

 vil paa sine Steder være at aflæse, men i det Hele vil dog 

 Heldningsvinkelen kun sjeldnere overstige 30 ^. Nogen ab- 

 solut forherskende Strøgretuing vil saaledes neppe kunne 

 være at paavise, — dog synes det, som oni en nord-sydlig 

 er mere fremtrædende i de nordligste Afdelinger af Kjøldra- 

 get fra Kvænangen til Storfjorden, mens en Strøgretning af 

 130 ^ a 140 ^ synes mere gjældende fra Dividalen sydover 

 mod Ofoten. Dog skal tilføjes, at ogsaa en nord-sydlig 

 Strøgretuing her vil træde frem paa mangfoldige Punkter, 

 mens det paa den anden Side ikke for Tiden er ganske 

 klart, hvorvidt de Lagafdelinger med den forherskende Strøg- 

 retning af 130 a 140 ^ ikke ligesaa snart kunde være at hen- 

 regne til Skifergruppen Nr. 3. Faldet kan findes til begge 

 Sider -- bestemte Foldninger ere at paavise. 



Af de her fremstillede Forholde synes det saaledes at 

 fremgaa, at de hævende Kræfter, der have bidraget til at 

 løfte Kjøldraget i Vejret, ikke kunne have virket under syn- 

 derlig voldsomme Former, men at de derimod i det Hele 

 maa have arbejdet langsomt og jevnt. At Strøgretningen for 

 disse Hævnings-Kræfter tildels maa være at lægge i nord- 

 sydlig Retning fremgaar dels af den ret almindelige nord- 

 sydlige Strøgretning, men dels ogsaa af mere bestemte An- 

 tydninger fra enkelte Lokaliteter, saaledes navnlig i Rot- 

 sundsdalen. Rotsundselven falder ud i Rotsund i Skjervø 

 Prestegjæld og danner under sit øvre Løb en trang Fjeld- 

 kløfl. Glimmerskiferen, hvis Strøgretning her er nogenlunde 

 noid-sydlig eller ligeløbende med Dalen , falder paa begge 

 Sider af denne trange Kløft, hvis Bund paa det Nærmeste 



