233 



nord-sydlig eller spillende i denne Retning med mindre 

 væsentlige Atoøjninger til den ene eller anden Side. 

 Faldet er østligt eller vestligt — med brede P^oldninger. 

 I den umiddelbare Konlakl med de granitiske Parlier 

 kan Faldet være vertikalt, men ogsaa paa andre langt 

 derfra fjernede Punkter kan stejlt til vertikalt Fald være 

 at paavise. I Regelen vil dog Faldvinkelen sjelden over- 

 stige 30 '\ 



Glimmerskiferens Lagafdelinger bygger de forholds- 

 vis største Vidder af de omhandlede Landstrækninger. 

 Navnlig er den udviklet som en haard kvartsrig Glim- 

 merskifer i de Fjelddrag, der stiger op langs Sundlø- 

 bene, — i den overomhandlede saakaldte „Vestrand". 

 3. Endelig Parlier, antagelig tilhørende Skifergruppen Nr. 

 3, der navnlig optræde i Mankens Fjeldparti i ret mæ,g- 

 tige Lagmasser og ellers ogsaa paa flere andre Punkter. 

 Den forherskende Strøgrelning inden denne Afdeling 

 spiller i en mer eller mindre øst-vestlig Retning, Faldet 

 er oftest nordligt under en Vinkel , der gjennemsnitlig 

 er al sætte til 15 a 20 ". Lagstillingen er forøvrigt 

 ofte svævende. 

 1 geologisk Henseende er saaledes Bygningsforholdene 

 hei- ganske i Overenstemmelse med dem, der træder frem in- 

 den Kjøldraget. Specielt ligeoverfor disse Forholde var der 

 saaledes ingen væsentlig Grund til at sondre de her om- 

 handlede Partier ud fra Kjøldraget, Det er fremdeles ogsaa 

 klart, at de samme Kræfter, der have virket til at hæve 

 Kjøldraget, tildels have baade samtidig og under ganske 

 ensartede Forholde virket inden de her omhandlede Fjeld- 

 partier. Men paa den anden Side pege dog de orografiske 

 Forhold — saaledes som de ovenfor ere fremstillede — med 

 adskillig Bestemlhed paa Berettigelsen af den her opstillede 

 Sondring, Og hertil kommer endvidere et andet Forhold, 

 der yderligere synes al pege i samme Retning. Under den 

 nærmere Beskrivelse af Kjøldraget er der omhandlet de 

 forskjellige større 'ransversale Indskjæringer i dette, der 

 nordenfra sydover optræder under en saadan indbyrdes sam- 

 stemmende Afsland, al en bestemt regelbunden Lovmæssig- 

 hed her ikke synes at skulle kunne miskjendes. Skulde nu 

 de udenfor Kjøldraget liggende Fjeldparlier med Rette være 

 at indordne under delte eller at sammenknytte hermed lil 



