m 



I orografisk Henseende ligge de mest paatagelige 

 Vidnesbyrd om de lier omhandlede Kræfters mocgtige Ind- 

 virkning tilskue i An?fjeldets Udsondring fra Manken samt 

 i Snørken -Dragets Udskillen fra Spanddalstindens Fjeld- 

 masse. Man har her at søge Grunden til de ældste Ind- 

 skjæringer i den oprindelige sammenhæiigende Fjeldgrund — 

 den første Begyndelse ti^ Dannelsen af disse nu i saa stort 

 Anta! fra hinauden udsondrede Fjeldpartler. 



I de af Glimmerskifergruppens Lagafdelinger hyggede 

 Fjeldpartier er Forholdet her i det Hele ensartet med, nieu 

 dog i Regelen langt besteralere fremtrædende, end Tilfældet 

 er inden Kjøldraget. Strøgretningen spiller her saagodtsom 

 overalt i nord-sydlig Retning, Faldel er snart øslligt, snart 

 vestligt med nogenlunde regelmæssige Svingninger. Faldets 

 Svingninger ere ikke alene al paavise over disse udenfor Kjøl- 

 draget liggende Partier, men kunne ogsaa derfra tildels forføl- 

 ges inden detie. Fra Kyslrandeu til Kjøld ragets østlige Af- 

 hæng kan der saaledes gjennem flere Protillinjer paavises 3 

 Svingninger. I Profilet fra Sandtorv paa Hindøens Vestside 

 over Ofotens langt fremspringende Halvø indtil Bunden af 

 Harjangen — i en Længdestrækning — er der saaledes 2 

 bestemte Svingninger. Længsl mod Vest er Faldel nemlig 

 vestligt, derpaa bliver det i længere Strækning øslligt, men 

 svinger saa igjen fra Bogen af indover til Harjangen til vest- 

 ligt. Den Afdeling af Foidningerne , hvor det vestlige Fald 

 træder frem, synes forøvrigt at iudtage en større Flade end 

 det østlige Fald. Inden de Slrøg, hvor Foldningernes Krum- 

 ningsradius er mindst, vil Faldvinkelen kunne variere mellem 

 30 a 45 ", Stejlere — endog indtil vertikalt Fald — kan 

 oftere være al paavise, men er dog rimeligvis alene at op- 

 fatte som lokale Forrykninger. De hævende Kræfler, hvoraf 

 denne stadige Strøgrelning, men derimod med vexlende Fald- 

 retning, er udgaaet som Resultalet, maa altsaa have virket 

 efter en Længderetning, der spiller fra Nord mod Syd. 

 Denne hævende Kraft har tillige virket efter Bredden fra 

 Kysten indover Kjøldiaget, idet der dog efter denne ei- at 

 paavise Strøg, hvor den har naaei sit Maximum eller Mini- 

 mum — et Forhold, der nærmere bestemmes ved den skif- 

 tende Lagstilling eller Faldviukelens Svingninger. 



Med Hensyn til Spørgsmaalet om en nærmere Beslem- 

 melse af den Tid, hvo' under denne Hævningskraft har virk- - 



