24»? 



Den Omstændighed, at Glimmerskiferen i Regelen, hvor For- 

 holdene her ere undersogte, viser eu nord-sydiig Strogiet- 

 ning, medens Øgruppen og dermed Granitmassenie — sam- 

 lede lil et Drag — har sin Længdease slærki afbojet i syd- 

 yesllig Retning, synes snarere al vidne for, at Granitpartieme 

 maa være at sondre i flere sideordnede korte Drag, idet et- 

 hverl af disse altid trækker sig mer og mer mod Syd. 



Amø er i den Henseende et mærkeligt Punkt, at Kyst- 

 strækningens Granit pna den eoe Side og Lyngen og Skjervo's 

 gabbroagtige Masser her bryde frem saagodtsom umiddel- 

 bart Ted Siden af hinanden — alene adskilte ved en smal 

 Zone af Glimmerskifer. Ogsaa her mellem Gabbroen og Gra- 

 niten viser Skiferen den for Glimmerskifergruppen sædvanlige 

 nord-sydlige Strøgretning C^er 160 **.) 



Anm. I den foranstaaende Afhandling ere de grani- 

 tiske Partiers Optrædeu i det Hele ikke tillagte nogen bestem- 

 mende Indfljdelse ligeoverfor Landets orogratiske Bygning. 

 Gnmden der^ er nærmere udviklet paa flere Steder, og jeg 

 tror, at denne Opfatning er den mest berettigede Der er 

 imidlertid Mulighed for, at mange i saa Henseeede ville se 

 Sagen i et noget andet Lys, og jeg tror derfor ogsaa her i 

 Korthed at burde fremholde en saadan Betragtningsmaade. 

 1 del Tæsenllige vil og<aa denne fore til samme Resultat som 

 del, der her er indvundet ad en anden Vej. 



Af Beskrivelsen fremgaar det. at der langs Kjøldraget 

 stikker frem granidtske Parlier i saagodtsom samtlige Under- 

 afdelinger inden dette- Ved at knytte disse forskjellige Par- 

 tier sammen, vilde man her faa et granitisk Drag. der paa 

 en vis Maade kunde siges at danne Kjoldragets Kjærne. 



I Fjeldpartierne ndenfor Kjold raget har man Graniten 

 om Stensvandet, Graniten ved Ausfjeidel, fremdeles den langs 

 Mauken og endelig Bjornskarets Granit. Disse granitiske 

 Parlier knode paa samme Maade slaaes sammen til et andet 

 større Graoitdrag. 



Langs Veststranden er alene paavist Rødbergets Gra- 

 nit Dette Parii kunde da maaske forndsætles at være en i 

 Dagen fremtrædende Udiøber for et tredje Hoveddrag. 



Endelig har man Øgmppemes langstrakte og mægtige 

 Granitdrag, der altsaa optræder som det fjerde Hoveddrag. 



Tromsø Amis Fjeldbygning vilde altsaa ogsaa paa 

 denne Maade blive sondret i de samme fire Hoveddrag, som 

 ere ndgaaede som Resultat af den i Afbandlingen fremholdte 

 Betragtningsmaade 



Sælles Graniten som del bestemmende Led ligeover 

 for Landets orografiske Bygning, ma.itte disse Fjelddrag 

 nærmest være at opfatte som eruptive Ejædedrag. 



