I g Pattedyr. 



Vildtet sædvanlig- lader de tjærede Skud i Fred^ Tjæringen in- 

 fluerer ikke skadelig paa Træet, naar den udfores med fornøden 

 Forsigtighed: Topknoppen maa ikke gerne røres og Barken maa 

 ikke faa for meget; Tjæren skal helst sidde alene paa Naalene. 

 Tjæringen finder Sted om Efteraaret (Sept.-Nov.). Alt i alt er det 

 vistnok, ogsaa efter hvad jeg har erfaret herhjemmefra, et Middel, 

 der i Mangel af Indhegning er meget anbefalelsesværdigt. — Imod 

 Fejning har man bl. a. anbefalet en Ombinding af Stammen 

 med et lille Stykke Papir, hvilket skal have vist sig virksomt^ 

 og ialfald er nemt og billigt at forsøge. Et andet Middel er føl- 

 gende: Lædsket Kalk, Blod og Svineajle blandes sammen; Blan- 

 dingen, der skal have en Konsistens som tynd Hvidtekalk, paa- 

 stryges Træerne paa Solskinsdage og naar Barken ikke er fugtig. 

 Denne Paastrygning har givet meget gode Resultater ^. 



2. Krondyret (Ccrvus elaplms). 



Halen er som sædvanlig hos Hjortene kort, men fuldkommen 

 tydelig. Foran Ojet findes en temmelig dyb Hudindposning, med 

 en lang, snæver Aabning; den benævnes >Taaregruben« , hvorvel 

 den intet har med Taarerne at gore; den fedtede Masse, der findes 

 i den, er en Afsondring af Hudkirtler i dens Væg. Sommerdragten 

 er morkt rødbrun. Vinterdragten graabrun; Spejlet er lyst rødbrunt. 

 Kalvene er i Fødselsaaret indtil Oktober forsynede med talrige 

 hvide Pletter. 



Kronvildtets Udvikling er langsommere end Raavildtets — 

 storre Dyr er i det hele længere om at blive voksne end mindre — , 

 noget som ogsaa fremtræder ved Takkernes, » Gevirets '<, Dannelse*. 



^ Dog har man Tilfælde af, at Vildtet har taget Mod til sig og har bidt de 

 tjærede Toppe af. Hess, Forstschutz 2. Aufl. i. Bd. S. 123. 



^ Zeitschr. f. Forst- u. Jagdwesen ly.Jhrg. S. 648. Meddeleren anvendte Midlet 

 paa Ahorn, Ædel- og Douglasgraner, som var indsprængte i en Bøgebevoksning. 



^ Midlet er omtalt af Wind i Tidsskr. f. Skovvæsen i. Bd. A S. 133. Forf. 

 meddeler heri, at han kalkede alle Askeplanterne i en Mose, hvorimod de indsprængte 

 Rødælle ikke blev kalkede , og Følgen var , at Askene blev skaanede , medens saa 

 godt som alle ÆUe blev fejede. Et Antal Ahorn, som stod spredt i en Bøgebevoks- 

 ning, blev alle kalkede paa tre nær, som kort efter blev fejede. 



■* Smlgn. Nitsche i: Tharand. Forsti. Jahrb. 33. Bd., navnlig Tabellen S. 80 — 81. 

 — Joseph i: Monatschr. f. d. Forst- u. Jagdwesen 19. Jhrg. S. 324 — ^29. — Altum, 

 Forstzool. I. S. 317—34. 



