42 Pattedyr. 



Medens Bjærgfyr og Skovfyr (niaaske med en enkelt Undtagelse) 

 ikke vides at være gnavede her i Landet af Rodmus, foreligger der fra 

 Norge af Hagemann (anf. St.) Beskrivelser af anselige Museangreb paa 

 Skovfyr, som vistnok med Rette tilskrives Rodmusen. Det var særlig 

 yngre (15 — 20-aarige) Fyr, som angrebes, ofte hojt overjorden; »mange- 

 steds var det netop de unge, kraftige Topskud der var afskallede, saa 

 disse berøvede Barken stod igen som hvide afgnavede Skeletter«. Ogsaa 

 ældre Fyrre blev angrebne, men her var det »især Grenene og de mindre 

 Kviste«, som blev begnavede. 



Foruden som Barkgnaver gor Rødmusen vistnok ogsaa Skade 

 ved at ødelægge Kogler. Paa Bjærgfyr (sj. paa Skovfyr) finder 

 man ret hyppig Kogler, som efter al Sandsynlighed er begnavede 

 af dette Dyr. Medens Koglerne endnu sidder fast .paa Grenene, over- 

 gnaves Kogleskællene paa tværs, for at Dyret kan komme til at 

 pille Frøene ud. Gnavet er i Almindelighed ensidigt, saaledes at 

 Kogleskællene paa ^/é — ^h af Koglens Omkres bliver siddende til- 

 bage; sjældnere gnaves Skællene bort helt rundt. Rødmusen er 

 ganske vist ikke iagttagen ved dette Arbejde, men den er fangen 

 paa Stedet, og der er al Sandsynlighed for, at det er denne kraftige, 

 klatrende Mus, der har udfort det^ 



Paa dette Sted skal omtales nogle Kogleødelæggelser, som 

 utvivlsomt skyldes Mus, uden at det kan siges bestemt hvilke. 

 Man finder i vore Ro dgr an bevoksninger ikke sjælden i temmelig 

 stort Antal paa Jorden Kogler (Fig. 21 A), hvis Skæl helt rundt 

 fra Koglens Basis til dens Spids er afgnavede, saaledes at kun 

 Skællenes inderste Grunddel er tilbage; undertiden kan Skællene 

 paa et storre eller mindre Stykke af Koglens Top være urørte. Paa 

 de overbidte Skæl ses tydelige Spor af Gnavertænder. Ogsaa 

 Hvidgran- og Lærkekogler kan man finde behandlede paa 

 samme Maade. Egernet bearbejder, som det nedenfor skal omtales, 

 Kogler paa. denne Maade; men Kogleakser som de beskrevne er 

 tildels fundne paa Steder, hvor det sikkert vides, at der ingen 

 Egern lever, eller inde i Tømmerstabler, hvor Egern ikke kunde 

 færdes, saaledes at det er givet, at Mus ialfald maa have gjort en 

 Del af Arbejdet. Jeg antager, at det er Rødmus og maaske Mark- 

 mus, som det her drejer sig om-. 



^ Smlgn. min Afhandl, om Musene i vore Skove S. 28. 



^ Om et Koglegnav, som maaske skyldes Skovmusen, se den anf. Afhandl. 



S. .12 — T.'i,. 



