45 Pattedyr. 



anretter, saa meget storre, som Dyret ikke klatrer, men holder sig 

 til Jorden; Gnavet finder derfor kun Sted nederst paa Planten, og 

 der gaar uden Tvivl en langt storre Mængde Planter med, end Til- 

 fældet ellers vilde have været. 



Den Træart, som det aldeles overvejende gaar ud over hos os, 

 er Bøgen, særlig unge Exemplarer i en Alder af 5 — 15 Aar, ofte 

 ogsaa noget ældre. Ganske unge Planter (Frøbedsplanter) angribes 

 i Reglen ikke (om nogensinde), hvad der formodentlig er en Følge 

 af, at Stammen er saa tynd, at den ikke frembyder passende An- 

 grebsflade for Musene. Gnavet finder Sted paa Stammens nederste 

 Del fra Jordoverfladen til nogle faa (4—6) Tommer over denne. 

 Grene,, som stryger hen over Jorden, begnaves ogsaa; og hvor 

 Planten har staaet i eller ved en Kvas- eller Grusbunke, kan Gnavet 

 strække sig hojere op; ogsaa Snelæg kan medføre, at det naar til 

 en betydeligere Hojde. Endvidere kan Planter, som er overgnavede 

 ved Grunden (se nedenfor) og derefter er væltede om, begnaves 

 over det hele. Barken afgnaves helt ind til Veddet, Tandspor ses 

 paa Splinten; ofte gaar Gnavet bælteformig helt rundt om Stammen; 

 i andre Tilfælde er det ensidigt, eller der er dog en Forbindelse 

 mellem Barken oven- og nedenfor Gnavstedet. I sidste Tilfælde 

 vil Træet naturligvis i Reglen kunne holde Livet, om det end 

 svækkes og f. Ex. sprmger senere ud end sunde Planter; gaar 

 Gnavet helt rundt, vil Planten derimod stedse gaa ud. — Under- 

 tiden gaar Gnavet dybere ind i Veddet og ikke helt sjælden finder 

 man indtil fingertykke Bøgeplanter fuldstændig overgnavede lige i 

 Jordskorpen af denne Mus. Fra Jordrottens meget lignende Gnav 

 kendes en saadan Overgnavning ved de finere Gnavspor samt i 

 mange Tilfælde ved, at normalt, overfladisk og overjordisk Mark- 

 musegnav fortsætter sig direkte i det gennemgnavede Sted. 



I enkelte Tilfælde finder man betydelig ældre Bøge gnavede for- 

 neden paa Barken; i Landbohojskolens Samling findes saaledes et Stykke 

 af en Bøgestamme af 8 — g Tommers Diameter, som helt om er gnavet 

 af Mus, der dog paa Grund af Barkens Tykkelse kun har bortgnavet 

 det yderste Lag af denne, saaledes at (inavet vistnok ikke vilde have 

 generet Træet videre; og der er meddelt mig et Tilfælde af Gnav paa 

 en Bøg af en Alens Diameter. 



Ogsaa paa andre Løvtræer kan man finde Markmusegnav, 

 saaledes paa Eg, Ahorn, Avnbøg, Ask, Pil. Men dette Gnav spiller 

 økonomisk set i det hele en underordnet Rolle, idet Gnavet enten 



