92 Fugle. 



d. Dompappen (PyrrJmla vidgaris). 



Let kendelig paa sit overordentlig korte og tykke Næb. Bægge 

 Kon sorte paa Hoved og Hale; Hannen paa Undersiden rod, Hunnen 

 rodgraa. 



Den yngler i Skandinavien, men kommer flokkevis hertil om 

 Vinteren. Dens Føde er Frø, Bær (af disse er det dog kun Froene, 

 den fortærer) ; fremdeles Knopper. Altum meddeler saaledes, at Dom- 

 papperne om Foraaret kan fortære Frugttræernes Blomsterknopper i 

 stort Omfang; i Skoven gor de ligeledes nogen (men vel næppe 

 stor) Skade ved at udæde Knopper; saaledes har A. set dem øde- 

 lægge talrige Lærkeknopper. 



e. Kirsebærfuglen (CoccotJiraustes viilgaris). 



Forholdsvis stor Fugl med særdeles stort, svært, tykt Næb; 

 nogle af Svingfjerene i Spidsen mærkelig brede og udrandede. 



Kirsebærfuglen yngler her i Landet og er sine Steder ret al- 

 mindelig. Nogle Individer bliver her hele Aaret igennem, andre 

 drager bort om Vinteren. Dens Føde er Frø af mange forskellige 

 Planter; Kirsebærrenes Stene knækker den for at fortære Kærnen, 

 medens den ikke bryder sig om Kodet. Af Skovfrø fortærer den 

 Bog, Frø af Avnbøg, Ahorn, Ask, m. m.; den æder ogsaa Knopper, 

 f. Ex. af Eg og Ahorn (Altum). Endelig kan det nævnes, at den 

 om Efteraaret knækker de bekendte Galler af Cecidomyia fagi for 

 at fortære hidholdet (Jåckel). 



f. Korsnæb (Loxia.) 



Over- og Undernæbbet skæve, hvert til sin Side, saaledes at 

 Spidserne krydser hinanden (hos nogle Individer er Undernæbbets 

 Spids paa hojre, hos andre paa venstre Side af Overnæbbet). 



De Arter, der her kommer i Betragtning, er Loxia curvirostra 

 og pityopsittaais. Hos curvirostra er Næbbet spinklere og Under- 

 næbbets Spids rager lidt op over Næbryggen. Hos pityopsittacus 

 er Næbbet kraftigere og Undernæbbets Spids rager ikke op over 

 Næbryggen. Farverne varierer stærkt efter Kon og Alder (rødt, 

 gult, gront, graat). 



Disse Fugle ruger i Naaleskovene i Norge og Sverrig, men 

 kommer, navnlig curvirostra, hyppig herned, især om Efteraar og Vinter, 



