Korsnæb. 



93 



i nogle Aar i anseligt Antal; curvirostra er endvidere adskillige 

 Gange funden ynglende her i Landet^. Deres Fode er overvejende 

 Naaletræsfrø ; men desuden æder de f. Ex. Avnbøg-, Ahorn- og 

 Ællefrø, Ronnebær, Knopper, Bladlusgaller (paa Poppel og Æl). 



De af L. curvirostra behandlede Rødgran-, Hvidgran- og Lærke- 

 kogler frembyder et saa karakteristisk Udseende, at man uden 

 Vanskelighed kan kende denne Form af Beskadigelse fra dem, 

 der skyldes andre Dyr (navnlig Spætter) : Mange af Kogleskællene 

 er stærkt iturevne i deres indre Del (nærmest ved Grunden), me- 

 dens den ydre Del er mere hel; hyppig er de vredne helt om. En 

 Del af Kogleskællene er ligesom klippede ned i Midten, og ser 

 man nærmere til, viser det sig, at der ved den inderste Ende af 

 Klippet er en lille Fordybning, aabenbart svarende til et Tryk af 

 Næbspidsen, noget som mangler ved de lignende Spalter, der frem- 

 bringes ved Spætternes Hug. — Koglerne behandles af curvirostra, 

 medens de sidder paa Træet (Nilsson), men findes iovrigt i Mængde 

 affaldne under de Træer, hvor Korsnæbbene sidder eller har siddet. 

 Loxia pityopsittacus af bider Koglerne og holder dem fast, medens 

 den piller Frøene ud. 



Efter Altum behandler kun pityopsittacus, men derimod ikke 

 curvirostra, Fj'rrekogler; jeg har da heller aldrig her i Landet (hvor 

 pityopsittacus sjældnere sesj fundet Fyrrekogler behandlede af 

 Korsnæb. 



4. Stæren (Stur?tus vulgaris). 



Fjerene fældes kun om Efteraaret, og Dyret er da efter Fæld- 

 ningen forsynet med talrige Pletter, Fjerspidserne, der paa Ryg- 

 siden er gulbrune, paa Bugsiden hvide. Disse Pletter bliver om 

 Foraaret mindre, idet Fjerkanterne falder af, saaledes at den pragt- 

 fulde mcirke, metalliske Grundfarve træder tydeligere frem, ja paa 

 Undersiden, navnlig fortil, forsvinder de endog ganske. 



Stæren^ er som bekendt en Trækfugl, der kommer hertil i 

 Marts (eller endnu tidligere) og drager bort i Oktober-November; 



^ Foruden disse to Arter er en tredie , L. leucoptcra , der kendes ved at besidde 

 to hvide Tværbaand paa hver Vinge, truffen her i Landet. I Slutningen af 1S89 

 viste den sig i storre Antal. 



* Angaaende Stærens Levemaade smlgn. H. Chr. C. Mortensens meget læsevær- 

 dige »Biologiske Noticer om Stæren« i »Naturen og Mennesket« 9. Bd. S. 257—339. 

 Endvidere Ecksteins ovenfor (S. 73) anf. Afhandl., Jackel, Vogel Bayerns, osv. 



