Stæren. QC 



Virksomhed er af afgorende Betydning: Oldenborrer og Stære synes 

 ligesom Mus og Ræve at trives ret godt sammen. Hermed skal 

 dog ikke være sagt, at Stærens Virksomhed i denne Retning er 

 uden Betydning; men den er vistnok hyppig bleven overdrevet. — 

 Paa den anden Side maa Stæren vel siges at gore Skade ved at 

 æde Regnorme — hver Regnorm gor jo et nyttigt Arbejde ligesom 

 hvert Skadeinsekt et skadeligt — , men jeg skulde dog ikke tro, at 

 dette er af storre Betydning: der bliver et rigeligt Antal tilbage^. 

 En ganske utvivlsom og ret følelig Skade gor Stærene ved at for- 

 tære Kirsebær, Blommer, Druer m. m. i Haverne, hvor de ogsaa kan 

 gore betydelig Fortræd ved at afrive Blomster og Blade og ved at op- 

 rykke unge Planter, som de slæber ind til deres Redested. 



5. Kragefugle (Corvidæ). 



Af denne Familie har vi her i Landet følgende Arter: 



A. Helt sorte. 



Ravnen (Corvus corax). Den storste af vore Kragefugle, 

 med meget stort, svært Næb. 



Raagen (C.friigilegus). Næbbet forholdsvis langt og tyndt, 

 Overnæbbet kun svagt bojet i Spidsen; Fjerborsterne 

 ved Næbbets Grund mangler. — Hos den unge Fugl 

 er Fjerborsterne tilstede ligesom hos andre Kragefugle ^ 

 og Næbbet er noget kortere og lidt mere buet i Spidsen, 

 saa at den meget ligner 



Sortkragen (C. corone). Næbbet ligner Ravnens, men er 

 meget svagere^. 



B. Farven sort og graa eller sort og hvid. 



Kragen (C. cornix). Sort paa Hovedet, fortil paa Brystet 



samt paa Vinger og Hale, ellers graa. 

 Alliken (C. monedula). Sort ovenpaa Hovedet, lyst blaa- 



graa paa Nakken, ellers sort med et blaagraat Skær 



paa Ryg og Bug. 



^ Det er fra Vestjylland blevet mig meddelt , at Stærene , som i store Flokke 

 samler sig i visse Plantager, gor Skade ved i stort Omfang at knække Topskuddene 

 af Granerne, i hvilke de tager Sæde. 



"^ Efter den almindelige Mening afstødes disse Fjer , ved at Dyret hakker i Jor- 

 den. Hertil maa dog bemærkes, at hos unge fangne Raager, som ikke har Lejlighed 

 til at hakke i Jorden, falder disse Fjer alligevel ud efter nogen Tids Forløb. 



^ Geografisk Varietet af den alm. Krage, sjælden her i Landet (almindelig f. Ex. 

 i visse Dele af Tyskland). 



