I04 



Fup-le. 



at »Sparrerne« var Toppene af gamle Ege og de formentlige 

 Stumper af Straatage Hejrereder. Naar Kolonierne er mindre og 

 hvert Træ kun bærer faa Reder, lider Træerne ikke kendelig der- 

 ved, selv om Vegetationen under Træerne er rigelig prydet med 

 Hejreexkrementer, saaledes som jeg saa det 1891 paa Fænø, hvor 

 der var en lille Hejrekoloni (en Snes Reder) i en Gruppe hoje, 

 lysstillede Bøge paa en Hoj ved Stranden ^. Det kan her endnu 

 bemærkes, at Hejren er ret almindelig her i Landet, at det er en 

 Trækfugl, at den foruden Fiske ogsaa tager Padder og Smaapatte- 

 dyr (Mus). Ungerne er flyvefærdige i Juli. — Storre forstlig Inter- 

 esse har denne Fugl ikke. At den kan skade Fiskeriet betydelig, 

 er en Sag, der ligger udenfor vor Opgave. 



6. Orden. Svømmefugle. 



I. Skarven (Graculus carbo). 



Den hører som bekendt til de aarefodede Svømmefugle, hos 

 hvilke alle fire Tæer er forenede ved en Svømmehud. Næbbet er 

 lige, temmelig langt, Spidsen af Overnæbbet krogformig ombojet. 

 Farven hovedsagelig sort. Ligesom Hejren ruger den selskabelig 

 — men rigtignok i langt storre Selskaber — paa Træer i Nærheden 

 af Fersk- eller Saltvand. Det er en for Fiskerierne særdeles ska 

 delig Fugl, der nu næsten ikke mere yngler her i Landet, idet den 

 er bukket under for de Forfølgelser, den har været Genstand for. 

 I tidligere Tider har der været Skarvekolonier med talrige Reder 

 mange Steder her i Landet. Paa en i Horsens Fjord var der 



^ Hr. Forstassistent Helms har efter min Anmodning givet mig nogle Meddelelser 

 om en Hejrekoloni, der findes i Lyngby Skov ved Arresø. I 1891 bestod Kolonien 

 af 60 beboede Reder, men ved ihærdig Beskydning osv. i 1891 — 93 blev Antallet af 

 Hejrer bragt stærkt ned. I 1893, det sidste Aar, i hvilket Beskydning fandt Sted ved Rede^ 

 pladsen , var der kun en halv Snes Reder. Paa Grund af den nye Jagtlov ophørte 

 nu Forfølgelsen og Kolonien er atter i Vækst; i 1895 var der 15, i 1896 23 Reder. 

 Kun i ét Træ er der to Reder, ellers kun én i hvert; tidligere har der jævnlig 

 været to Reder i ét Træ, men ikke mere (heller ikke paa Fænø saa jeg mere end to 

 Reder i ét Træ). Det er Bøge paa c. 100 Aar, som Hejrerne yngler i; skont de 

 gennem en længere Aarrække har været benyttede af Hejrerne , har de ikke taget 

 kendelig Skade. »Der findes omkring hver Rede en skallet Plet i Kronen, saa at 

 man fra Jorden kan se Luft omkring Reden, men iøvrigt er Løvtaget uskadt«. 



