Skarven. 



105 



saaledes en Skarvekoloni, hvor der fra 1827 til 1845 blev skudt 

 10,648 Stykker, gennemsnitlig aarlig 560, enkelte Aar over 1300 

 Individer, og hvor der engang blev fældet en Ask, i hvilken der 

 var ikke mindre end 45 Reder. Paa Bognæs fandtes en anden be- 

 kendt Skarvekoloni, som man søgte at udrydde 1860, i hvilket Aar 

 man dræbte 597 Par; to Aar senere vendte Skarven alligevel til- 

 bage til samme Sted^. Det angives nu af Collin, at den synes at 

 have forladt alle sine Ynglepladser her i Landet^. — Skarven gor 

 ikke blot Skade paa Fiskerierne, men de Træer, hvori den yngler, 

 bliver bladløse og toptorre, vel navnlig paa Grund af Fuglens 

 flydende Exkrementer. 



2. Maager. 



Af vore Maager vil der her kun være Anledning til at nævne 

 Hættemaagen og Stormmaagen. 



Hættemaagen (Lams ridibundus) er en mindre Maageart 

 med et forholdsvis tyndt Næb; de længste Svingfjer er hvide med 

 sort Spids og sorte Rande. Hovedet er om Sommeren brunsort 

 (deraf Navnet Hættemaage), om Vinteren hvidt. — Denne Fugl 

 yngler dels ved Ferskvand, dels paa Holme i vore Fjorde, f. Ex. 

 i Limfjorden, mange Steder i stort Antal (paa en enkelt Holm i 

 Limfjorden samles f. Ex. aarlig 10,000 Æg^). Om dens Føde fore- 

 ligger der en speciel Undersøgelse, baseret paa talrige Maveanalyser 

 samt paa Iagttagelse af Fuglens Liv*. Efter denne fandtes i en i 

 Slutningen af Marts skudt Hættemaage en stor Klump Vandplanter, 

 i 6 Exemplarer fra den 15. — 21. April udelukkende Fiskeunger af 

 indtil 2 Tommers Længde. Derefter vendte Maagerne sig til Dyre- 

 livet paa Landjorden; i Exemplarer fra den 29. April — 10. Maj 

 fandtes især Skarnbasser, fra den 16. Maj — 4. Juni hovedsagelig 

 Oldenborrer, som de hentede fra Grenene eller fangede i Luften. 

 Hen i Juni Maaned blev Oldenborrerne sparsommere i Hættemaa- 



^ Kjærbølling, Skandinav. Fugle, 2. Udg. , S. 708 — 9. — Af Skarvekolonien paa 

 Bognæs har Fritz givet en livlig Skildring i Tidsskr. f. pop. Fremst. 2.R. 2.Bd. S. 45. 



^ Faun. og biol. Meddelelser om Danske Fugle (1895) S. 114. — I D. Jagtt. 

 7. Aarg. S. 6 (1890) siges det dog, at den yngler paa Skareklit. I Sverrig er »Klipper 

 og Skær« (ikke Træer) dens sædvanlige Ynglested (Nilsson). 



° Collin, B. t. Kundskab om Danmarks Fuglefauna S. iil. 



* Alex. Schmidt, Die Lachmove. i: Zeitschr. f. Forst- u. Jagdwesen 20. Jhrg. 

 (1888) S. 612— 15 og 22. Jhrg. (1890) S. 148—50. 



