I06 Fugle. 



gens Mave og blandede med forskellige andre Insekter. Fra den 

 g. Juli og indtil Fuglene forlod Stedet søgte de daglig langt bort 

 til Naaleskove, og svarende hertil fandtes i Maverne overvejende 

 Rester af visse (forstlig ligeg}ddige) Træbukke, der som Larver 

 lever i Stød. Forf. angiver udtrykkelig, at han ikke fandt Olden- 

 borrelarver i de undersøgte Dyr, Regnorme omtales ikke-^, heller 

 ikke Planteføde undtagen det ene nævnte Tilfælde-. — Hætte- 

 maagen er en Trækfugl, der kommer hertil i Marts ^ og drager bort 

 i August. 



Efter det anførte er der vistnok en ikke ringe Sandsynlighed 

 for, at Hættemaagen gor nogen N}'tte*. At den ogsaa gor nogen 

 Skade ved at æde Fiskeyngel, synes dog med ikke mindre Sikker- 

 hed at fremgaa af Angivelserne. 



Stormmaagen (Larus canus) er lyst blaagraa paa Ryggen; 

 den yderste Svingfjers Endedel er sort med en stor hvid Plet in- 

 denfor Spidsen, den følgende med en lignende, mindre. Mellem- 

 foden 2 Tommer lang^. Det er en Standfugl. 



Denne Maage, der i stor Mængde lever her i Landet, hvor den 

 5'ngler paa Smaaøer, træffes jævnlig paa Markerne, hvor den vistnok 

 fortærer alskens »Kryb«, som kommer for. Muligvis gor den nogen 

 Gavn ved at æde Oldenborrelarver. Nilsson bemærker dog, at 

 han ogsaa har fundet talrige Sædekorn i Spiserør og Kro hos Exem- 

 plarer, der om Foraaret havde besøgt nylig tilsaaede Marker. 



^ Nilsson nævner udtrykkelig Regnorme (»maskar«) mellem Hættemaagens Føde. 



* Det følgende Aar undersøgte samme Forf. Maveindholdet af en Del Unger af 

 samme Maage fra den 22. Maj — 2. Juli. Han fandt forskellige Biller (især Torbister, 

 deriblandt Aphodier, Gaasebiller og Klitoldenborrer) , Stankelben, Vaarfluer, Frø- 

 knogler — ingen Fiskelevninger. Regnorme nævnes ikke , men da Undersøgelsen 

 foretoges paa udvasket og torret Maveindhold, er dermed ikke givet, at Regnorme 

 manglede. 



^ I 1895 opholdt en stor Skare Hættemaager sig allerede i Begyndelsen af Fe- 

 bruar i og ved en stor Vaage paa den isdækte St. Jørgens Sø ved København ; 

 Kulden var da meget stræng. 



* I Dansk Jagttid, g. Aarg. S. 34 skrives følgende: »Paa de Egne, hvor Maager 

 findes i storre Mængde, f. Ex. paa Lolland og langs Sjællands Vestkyst, er det nu 

 den almindelige Mening, at Hættemaagen omtrent er den nyttigste Fugl, der findes i 

 vor Fauna. Den gaar fra det tidlige Foraar og saa længe Ploven bruges i Marken 

 saa tam som en Stær i Furen og sluger alle de Oldenborrelarver, der kommer for 

 Lyset«. Maveanalyser ses dog ikke at være udførte, og det er derefter ikke godtgjort, 

 at det er Oldenborrelarver den samler op, selv om det maaske er hqjst sandsynligt. 



^ Havmaagen (L. argentatus) ligner Stormmaagen, men er betydelig storre 

 (Mellemfoden 2V2 Tomme). 



