164 



Insekter. 



Hylobius abietis, vil ganske ut\ivlsomt blive storre og storre efter- 

 haanden som flere og flere Arealer med Naaleskov afdrives paa Jord, 

 hvor man bagefter er nødt til atter at kultivere Naaletræ. Det er i 

 \'irkeligheden et Insekt, som vort Skovbrug har al mulig Anledning 

 til stedse at have i vaagen Erindring. 



Det Middel, som efter Insektets Optræden saa at sige» paa- 

 trænger sig, naar der er Tale om alvorlig at bekæmpe det, er 

 Stod rydning^. Det er aldeles evident, at Snudebillefaren stammer 

 fra de afdrevne Flader, hvor Stødene staar tilbage, og hvor der paa 

 ét Bræt bydes disse Dyr et rigt Ynglemateriale. De Stød, der 

 ved Gennemhugning fremkommer rundt om i Skoven (og som 

 ganske vist ikke kan rj^ddes), vil uden Tvivl ogsaa for en Del tjene 

 som Ynglesteder for Insektet; men den Fare, der truer Kulturerne 

 fra disse, er dog efter alt at domme mere underordnet; det er de 

 samlede Skarer, der bryder frem fra Stødene paa Afdrivningsfladerne, 

 som optræder ødelæggende, medens de spredte Indvandrere fra 

 Gennemhugningsstødene næppe vil føles synderlig. Ved Stødryd- 

 ningen er der ganske vist mange Steder den Vanskelighed, at det 

 skorter paa Arbejdskraft; men naar det bliver klart, at Stødrydning 

 er nødvendig eller ialfald hojst ønskelig, vil denne Vanskelighed 

 sikkert kunne overvindes-; faktisk udføres Stodrydning, som ogsaa 

 af andre Grunde er ønskelig, jo mangfoldige Steder. En Lettelse 

 er det vel ogsaa i denne Henseende, at Arbejdet ikke behøver at 

 gores straks efter Fældningen; naar Stødene blot r3-ddes i Løbet af 

 et Aarstid, er det (ialfald for Hylobius abietis' Vedkommende) 



1 Istedenfor bagefter at rydde Stodene kan man naturligvis ogsaa fælde Træerne 

 med Skovdjævelen, hvorved tilmed opnaas den Fordel, at Rødderne kommer mere 

 fuldstændig med , saaledes at denne Fældningsmaade er meget at anbefale (se ogsaa 

 Heyers Meddelelse om Virkningen af en Rydning med Skovdjævelen i Allg. Forst- 

 u. Tagdzeitung 1864 S. 35). Ved at rydde Stodene en Tid efter Fældningen op- 

 naar man ganske vist den Fordel, at der ødelægges en Del Yngel med det samme, 

 noget der dog næppe kan være afgorende for Valget af den ene eller anden Frem- 

 gangsmaade. 



- Ganske intetsigende er den Indvending, at det ikke kan »betale sig« at 

 rydde Stødene , d. v. s. at Stødbrændet ikke kan udbringes til en Pris , som ækvi- 

 valerer Rydnings- Omkostningerne. Derpaa kommer det nemlig slet ikke an: Ryd- 

 ningen er en Kultur-Udgift. En anden Sag er det, at Stødbrændet paa sine Steder 

 kan blive til Ulejlighed, ved at det, naar det kastes paa Markedet, influerer uheldig 

 paa Priserne paa andre Sortimenter, men dette Forhold kan vel næppe blive bestem- 

 mende i en Sae som denne. 



