Hylesinus opacus. igg 



Anmærkning. Nær beslægtet med de to foregaaende Arter er 

 H. opacus, der i Levemaade ganske ligner ater (yngler i Fyrrestod, 

 gnaver paa unge Fyrre). Den er i Udseende meget lig ater og cuni- 

 cularius, men adskiller sig bl. a. ved at være meget mindre (lidt over 

 I Lin. lang). Sjælden hos os. 



e. H. palliatus. 



Ligner cunicularius, men er mindre og ikke slet saa slank, og 

 Forbrystet er lidt bredere, end det er langt, og stærkt afsmalnet 

 fortil. Brun. Længde 1^/2 Lin. 



Den yngler især i Stammen af Gran, men desuden ogsaa i 

 andre Naaletræer (Fyr, Ædelgran, Lærk). Modergangen er en kort 

 Længdegang, hojst af et Par Tommers Længde, Larvegangene ud- 

 gaar til Siderne fra den, men forløber sædvanlig saa tæt og uregel- 

 mæssig, at hele Barkens indvendige Del gnaves itu og Gnavbilledet 

 ikke kan udredes; Gangene ligger alene i Barken. Der udvikles 

 to Generationer om Aaret; den fdrste Æglægning foregaar tidlig 

 om Foraaret (efter Eichhoff allerede i Marts), den anden midt om 

 Sommeren. 



Det er sædvanlig fældede eller døde Træer, som denne Art 

 benytter til sin Æglægning; ofte indfinder den sig forst, efter at 

 andre Barkbiller har været i de samme Træer, eller naar Træerne 

 allerede længe har været dode; undertiden angriber den dog ogsaa 

 syge, levende Træer. Det er mest ældre Træer, det drejer sig om. 

 At denne Art skulde angribe sunde Træer, saaledes som det i 

 ældre Tid angaves, maa anses for urigtigt. Det er vistnok en 

 næsten ganske uskadelig Form, som her kun nævnes, fordi 

 den saa hyppig findes i vore Skove paa fældede eller af Svampe 

 osv. dræbte Graner. Det udviklede Insekt gor ingen Skade. 



f. H. piniperda (»Waldgårtner«, /lorfulamis naturæ). 



Omtrent af samme Længde som cunicularius (2 Lin.), men be- 

 tydelig bredere. Forbrystet meget kendelig afsmalnet fortil. Ty- 

 delig behaaret, glinsende, sort. Vingedækkerne undertiden brune 



(Fig-95)- 



Den yngler i Stammen af Fyr, i store tykke Træer saa vel 

 som i tynde Stammer; ogsaa i Gran yngler den undertiden, men 



