202 Insekter. 



Endeparti bredt; de er mere eller mindre stærkt bugtede. Gang- 

 systemet ligger væsentlig i Barken. Dele af det, f. Ex. Parrings- 

 kamret og Partier af Larvegangene, kan endog, naar man be- 

 tragter Barken fra Indsiden, være dækkede af et tyndt Bastlag. — 

 Der udvikles sædvanlig to Generationer om Aaret; Æglægning 

 forste Gang i April — Maj. 



Denne beromte Barkbille — »Barkbillen« fremfor alle andre — - 

 er heldigvis som det synes temmelig sjælden her i Landet, hvor 

 den kun er funden enkelte Steder i Nordsjælland^, ved Bromme 

 samt ved Vejle. Nogen Skade vides den ikke at have gjort hos 

 OS-. Det maa dog fremhæves, at det er et Dyr, man bor være op- 

 mærksom paa; baade i Norge og i Tyskland har »Typographen« gjort 

 megen Skade, og det er derefter let tænkeligt, at den ogsaa hos 

 os kan blive almindeligere og optræde skadelig. Rettidig Bort- 

 fjærnelse eller Afbarkning af de dode eller fældede Graner er det 

 bedste Middel til at undgaa dette. 



Som bekendt har det Sporgsmaal været meget debatteret, om Ty- 

 pographen gor Skade eller ej, et Sporgsmaal, som sædvanlig er stillet i 

 den Form: gaar den kun i syge eller gaar den tillige i sunde 

 Træer? Der foreligger om denne Sag en umaadelig Litteratur^ (af 

 hojst forskellig Værdi), i hvilken de bestemteste Udtalelser i bægge Ret- 

 ninger staar overfor hinanden. Jeg mener, at Forholdet maa opfattes 

 saaledes som i det folgende fremstillet. 



Ved mange alvorlige Tilfælde af »Grantorke« (»Wurmtrockniss«) 

 kan det paavises, at Ulykken er indtruffen i tor re Somre, der fulgte 

 efter Stormskade; dette gælder saaledes en Del af den meget om- 

 talte Grantorke i Harzen i forrige Aarhundrede^, ligesom ogsaa de an- 



^ Forf. fandt den i Sommeren 1896 i en af de nordsjællandske Statsskove, hvor 

 den havde ynglet i Mængde i Stammer, som var fældede den foregaaende Vinter. 



^ Det mest omtalte Tilfælde af dens Optræden hos os var i Halvtreserne i Al- 

 dershvile Skov ved Frederiksdal. Men om den egentlig gjorde Skade dér, fremgaar 

 ikke af de mig bekendte Angivelser. (Smlsn. ogsaa Bersfsøe , Fra Mark og Skov 

 I. Del S. 122; B. fandt den i Aldershvile Skov alene i favnsat Brænde og liggende 

 Stammer, ikke i Træer paa Roden). 



^ Exempelvis nævnes: Gmelin, Abhandl. ii. d. Wurmtrockniss. I^eipzig 1787. — 

 (Gmelin,) Anhang z. d. Abhandl. v. d. Wurmtrockniss. Leipz. 1787. — Bernstein, 

 Anti-Typographus. Leipzig 1793. — v. Sierstorpff , U. einige Insektenarten , welche 

 den Fichten vorztiglich schadlich sind, und ii. d. Wurmtrockniss d. Fichtenwalder d. 

 Harzes. Helmstedt 1794. — Krutzsch, Geht der Borkenkåfer nur kranke, oder geht 

 er auch gesunde Baume an ? Dresden 1823. — Barth, Om Grantorken og Barkbillen. 

 Kristiania 1880. 



■* Se den i Anm. 3 anf. Afhandling af Gmelin S. 62, 63, 126. 



