Pæleormen. 



415 



at ligge deri, at nogle af de borende Muslinger arbejder i ret for- 

 skelligt Materiale: saaledes findes SI. PJioIas i Træ, Martorv, Kalk- 

 sten, Sandsten og Gnejs; men det er ingenlunde utænkeligt, at disse 

 Dyr afsondrer et Stof (formodentlig en stærk Syre), som har en 

 skornende eller opløsende Virkning paa disse forskellige Materialier. 



Pæleormen er ofte saa talrig tilstede i Pæle, i Skibe osv. , 

 at indenfor den ydre Skal, der kun er gennemboret af de smaa 

 Indgangsaabninger, næsten hele Træmassen er fortæret : Rørene 

 ligger det ene ved Siden af det andet, kun adskilte ved tynde Skille- 

 vægge, og i Storm eller Isgang gaar saadant Materiale naturligvis i 

 Løbet. Og »Ormen« holder sig ingenlunde til de overfladiske Dele, 

 men trænger dybt ind, saaledes at anselige Træstykker paa engang 

 kan være helt gennemminerede. Gnavet er sædvanlig stærkest ved 

 Grunden, hvorfor Pælene ogsaa hyppigst knækker over dér ^. I den 

 Del af Pælene, der er slaaet ned i Bunden, kan den naa omtr. en 

 halv Snes Tommer ned ^. Foroven gaar den efter Hollændernes Iagt- 

 tagelser til halvvejs mellem Ebbe og Flod ^. Alle Slags Træ an- 

 gribes af den, haardere Træsorter dog vistnok gennemgaaende mindre 

 end blødere. Som Livsbetingelse fordrer den nogenlunde rent Vand, 

 saaledes at den gor ringe Skade i Nærheden af Kloakudlob ; bedst 

 trives den, efter Erfaringer ved vore Kyster, hvor der er nogen, dog 

 ikke for stærk Strom. Den tager til Takke med en temmelig ringe 

 Saltholdighed ^ træffes endnu i Vand, der ikke indeholder 1% Salt. 



Som Exempel paa, hvorledes Pæleormen arbejder, vil jeg lidt nær- 

 mere beskrive en Fyrre-Planke, som jeg i Slutningen af Februar 1898 fik 

 sendt fra Esbjærg, hvor den lige var tagen op af Vandet, og som indeholdt 

 levende Dyr. Planken havde siden Sept. 1892, altsaa i 5^/2Aar, været 

 anbragt paa »Hovedet« af den ene Havnemole ved Esbjærg Havn. Den 

 er 3 Alen lang, 10 Tommer bred og 2^/2 T. tyk; den øverste Ende 

 har staaet 2 Fod under daglig Hoj vande; Forskellen mellem dagligt 

 Hojvande og dagligt Lavvande er 5 Fod, saaledes at den øverste Del 

 har været blottet ved Lavvande. Alligevel naar et enkelt Rør op til 



^ Se det forste »Verslagi S. 14. 

 - Sammesteds S. 13. 



* Sammesteds S. 14. Efter Meddelelse fra Ingeniør Westergaard trives den i Es- 

 bjærg Havn bedst »paa en Vanddybde af fra 2 Fod under dagligt Hojvande og ned- 

 efter, især i Lavvande-Niveau (5 Fod) og dybere. Hojere end Koten i Fod under 

 dagligt Hojvande findes den ikke. '<. 



* Baumhauer S. 30-31. 



