Kent. Gravesend. 13 



at boskapen mätte fä där vatten; emedan diksbräddarna 

 med f Iit voro gjorda sä branta, at de ej kunde komma at 

 at dricka dervid. Pä ängarna fanns ej det minsta tecken 

 til massa; emedan det tätä och frodiga gräset förhindrat 

 sä|dant. Pä de f lasta ställen voro ängarna jämna och P- 14 

 släta, utan nägon tufva, men pä somliga enkannerligen 

 längre upp mot äkrarna, voro nog tufvor, fast smä. Uti en 

 och hvar af dem, som vi gräfde sönder, fans en myckenhet 

 smä gula myror. Pä ätskilliga ställen, der de nyss och 

 i dag slagit hö, funno vi lös mull i smä högar nyligen 

 och tör hända i denna vecka til en del hopdragne, och 

 liknade en mullvadshög; men dä denna mull utkastades 

 fans den full af förenämde myror. Säledes aro de uphof 

 til dessa tufvor. Men vi fingo ock tilfälle, at uptäcka en 

 annan orsak til dem här pä orten, som var Junciis Acutus 

 panicula Sparsa. C. B. Denna växte pä mänga ställen i 

 ganska stor myckenhet: hade den egenskap, at altid växa 

 i tufvor: rördes ej af nägot Creatur för des härdhet och 

 sträfhet skull; fäster i sig damb, strä, och annat, som 

 drifves af vädret. Sä snart denna kommer at växa pä 

 den jämnaste marck, gör den samma, inom fä är, henne 

 fall med tufvor. 



Gödslens förmerande. Mullen, som upgräfves, vid 

 det förenämde diken göras, fördes efter nägon tid af Far- 

 merne eller bönderne hem, hvarest den lades i fä-gärden 

 hvarftals med gödslen, efter boskapen i högar, at ligga 

 der och brinna tilhopa med den samma, som sälunda 

 gjorde en utvald gödsel. 



Den 2^^ Julii. 



Gärdesgardar. Pä nägot enda ställe sägo vi gärdes- 

 gärdar, som voro gjorde mäst af sprätar, hvilka gärdes 

 gärdar skola pä somliga ställen här i landet vara nog 

 brukelige. De gö|ras pä det sätt, at i stället vi hos oss p. 15 

 sätta tvänne stafrar i bredd, sättes där endast en enda, 

 hvilken merendels ej är längre, än högden af gärdesgär- 

 den. Emellan hvar stör är vid pass en aln. I stället för 



