Förord. 



gängen», säger Kalm. Den 15 september förankrade Mary 

 Gaily vid Philadelphia. Under resan hade Kalm värit 

 flitigt sysselsatt med naturvetenskapliga iakttagelser, för 

 hvilka han redogör vid sidan af sin beskrifning af själfva 

 färden öfver Atlanten. 



Med Kalms ankomst tili Amerika ökas läsarens in- 

 tresse för reseskildringen. I form af dagboksanteckningar 

 intill slutet af äret 1748 meddelar Kalm sinä intryck 

 och iakttagelser frän Pennsylvanien — särskildt den del 

 däraf som tidigare tillhört Sverige (Nya Sverige) — , frän 

 New Jersey och New York. Har reseskildringen, sä vidt 

 den rör England, ett öfvervägande naturhistoriskt och 

 agrikultur-ekonomiskt innehäll, sä erbjuder den ameri- 

 kanska delen ett jämförelsevis större intresse för kultur- 

 historikern och etnografen. Kalm ger fullt med notiser 

 om seder och bruk, om landets kolonisation, om kolo- 

 niernas förhällande tili England, om deras ekonomiska, 

 sociala och politiska tillständ, om undervisningsväsendet, 

 om de religiösa förhällandena och särskildt om kväkarne 

 och judarne, om svenskarne i Pennsylvanien, om indianerna 

 — hvilka han dock skall behandla närmare i en följande 

 del af resebeskrifningen — , om negrerna, m. m. Af 

 personhistoriskt intresse är att läsa om Kalms förhällande 

 tili Benj. Franklin, «den Pennsylvanien har att tacka för 



sä mycket godt och den lärda världen för de 



mänga nya decouverter vid electriciteten», och tili John 

 Bartram, en annan utmärkt medborgare i Pennsylvanien, 

 som i likhet med Franklin stod Kalm tili tjänst med räd 

 och däd ^). Med dessa notiser omväxla naturligtvis de 



^) I sin öfver hufvud sympatiska karaktäristik af denne intressante, 

 self-made man (s, i68 i denna upplaga) förebrär K ALM honom att ha värit 

 «en trög och senfärdig skrifvare, som ej värdat sig att tili pappers föra sinä 

 mänga vackra observationer», och omnämner säsom mindre lyckad en kort 



