och Frankrike. 79 



helt hvit; men om det var af Krita, nägon hvit stenart, 

 eller annat, kunde jag för den länga distancen ej urskilja. 



Den 11 Augusti. 



Resan. Vi seglade fort hela föregäende natten, och 

 jämväl denna dagen. KL 6. om morgonen sägo vi Bolthead, 

 en udd af Angland, innan för hvilken Plejmouth ligger. 

 Marsvin tumlade da och da i vatnet. Vid Middagstiden 

 stillades vädret merendels af, sä at skeppet ej kunde 

 komma särdeles fort. Eljest var värt skepp en ganska 

 stark seglare, sä at fä skepp kunde spisa däremot. När 

 börden var nägorlunda god, och vi om aftonen i skym- 

 ningen eller nägot förut vid Ijusan dag sägo endast öf- 

 versta masten af nägot skepp för oss, hade vi följande 

 dagen om morgonen Kl. 7 ä 8 gemenligen lämnat det 

 samma efter oss. Skepp, som hissade segel tillika med 

 oss, blefvo sä efter, at om seglen hissades om morgonen, 

 voro de om aftonen utur värt ögnasigte. Capitainerne, 

 som voro om bord, tilstodo, at de näppeligen sett nägot 

 skepp, som seglat sä starkt. De uträknade det sä, at dä 

 andra skepp uti en tima seglade 3 mii, seglade värt pä 

 samma tid 5 mii. Vi lämnade vid Middagstid Ängelska 

 välien, och sägo den ej mera; emedan vinden dref oss 

 närmare intil Franska sidan, hvilket land vi dock icke 

 sägo ; emedan det var sä ganska längt f rän oss. Vi fingo 

 efter middagen ej se nägon sjöfogeL 



Den 12 Augusti. p. 112 



Resan. Vi fullfölgde vär resa, fast vädret var nog 

 emot oss; men Kl. 11. begynte det blifva mäst lungt, sä 

 at det gick nog sackta för oss. Vi sägo nu ej nägot land, 

 utan vatten och himmel. Atskilliga skepp blefvo vi dock 

 varse rundt omkring oss. Inga Sjö-foglar syntes i sjön, 

 ej eller nägot sjö-gräs. Et slags fisk, som Angelsmän- 

 nerne kallade Bottle-nose, och är en art af Delphinus; 

 viste sig ibland i vattubrynet. Kl. 3. efter middagen 



