Europa och America. 97 



de pläckade upp sädant, som fallit frän skeppet, i synner- 

 het af excrementis humanis; och när de fingo se nägot 

 dylikt, samlade de sig där omkring i stor myckenhet. Vi 

 märkte aldrig, at de lade sig ned pä vatnet at simma, 

 utan stodo ibland därpä, men dock altid med iitsträckta 

 och fläcktande vingar. 



Tecken til väderleken. I gär om afton blixtade 

 ibland ganska starkt i de tjocka moinen, som da gingo; 

 dock hördes ej det ringaste tecken til dunder. Jag frä- 

 gade Capitainerne, hvad det skulle betyda? de svarade, 

 at det vid denna Arstiden betyder ingen ting, utan är 

 endast et tecken, at luften är mycket varm; men om vin- 

 teren, da Sjöfolket ser, at det blixtar, fä de ganska brott, 

 at taga ned sinä toppsegel; emedan da de äro säkre, at 

 inom fä timar därefter hafva en grufvelig häftig storm. 

 Likaledes da de pä dessa orter om vintertiden se en moln- 

 fläck komma upp frän N VV. hasta de sig sä fort de kunna, 

 at taga ned alla sinä toppsegel; emedan de litet därefter 

 säkert fä storm. 



Vid Middagstid sägo vi et stycke trä flyta pä vatnet, 

 som var fullt med Lepas eller Bernicles pä alla sidor. 

 Vi foro ock dä öfver en Currant pä et ställe, som vi 

 kunde höra och se af den särdeles susning och sqvalpning 

 vägen gjorde. Inga Sjögräs, inga fiskar, utan endast par 

 Tärnor viste sig i dag. 



Den 31 Augusti. p. 138 



Resan fortsattes, fastän mäst med lovering. Storm- 

 väders foglar kommo i myckenhet som mygg, och fölgde 

 bakefter skeppet hela denna dagen pä samma sätt, som 

 de gjorde i gär. Sjöfolket tyckte ej särdeles om dessa 

 foglars sällskap, utan kallade dem Witches (Trollpackor). 

 Sjö-Tärnan, hvarom ofta förut är nämdt, syntes dä 

 och dä. Inga fiskar blefvo vi varse, ej eller nägot Sjö- 

 gräs. Det hölts före, at vi voro ungefär vid 41 gr. Lätit, 

 samt 47 gr. Longit. W. om London. 



Svinens kringlöpande. I förrgär blef et af de Svin 

 vi hade om bord yrt i hufvudet, jag vet ej af hvad orsak, 



7 



