108 Stora Ocean emellan 



af nyss omtalte foglar, som sades likna äncler. Styr- 

 mannen, som var hemma i Philadelphia, kallade dem 

 Shearwaters. De mäste vara en art af fiskmäsar, fast de 

 flyga nägot fortare. Vi sägo ögonskenligen, at de togo 

 upp fiskar utur hafvet och äto dem, desse voro ej hvita, 

 utan bruna pä ryggen, samt mäst af den storlek, som en 

 fiskmäse. KL 4. efter middagen började vi fä se fläckar 

 i vatnet af en annan färg. Hafsvatnet hade gemenligen, 

 hela sjön eller hafvet öfver, en mörkblä färg; men i dag 

 började samma färg blifva nägot Ijusare. Det besynner- 

 ligaste var, at vi ibland sägo helt länga, men nog smala 

 fläckar, ungefär af 12 ä 14 famnars bredd, hvarest vatnet 

 hade en Ijusgrön färg, aldeles skild ifrän det andra vatnet. 

 En af Capitainerne sade, at det förorsakas af fina Sjögräs 

 som flyta däri. Andre mente, at nägon bank gick där- 

 under. Vi seglade öfver en, som lopp frän NW. til SO. 

 men vi ängrade mycket där, at vi glömde bärt taga up 

 vatten af den i et ämbare, och ransaka det, om däri skulle 

 finnas nägre heterogenea. Mot aftonen sägo vi en annan 

 p. 154 Sjö-fogel som | flög litet frän skeppet, den Angelsmän- 

 nerne kallade Sea-Hen. Stormväders foglarne, dem vi pä 

 nägra dagar ej sett til, började äter visa sig, och f logo 

 dels omkring Sjön ut med vatnet, dels fölgde de til an- 

 senligt antal et stycke bak efter skeppet, där det gätt 

 förut. 



Den 10 Septemb. 



Resan. An var vinden tämmeligen god. I dagningen 

 sägo bätsmännerne en stor fogel flyga omkring skeppet, 

 och ibland sätta sig upp i masten, den de togo för en 

 uggla. En liten Land-fogel kom förr middagen och satte 

 sig pä seglen: men vi sägo ej hvart den sedän tog vägen. 

 Denne dag var rart nog at fä se nägot Golf-weed flyta i 

 hafvet, som Sjöfolket togo för et tecken, at vi ej mäste 

 vara längt frän land; ty när en kommer sä när landet, 

 at det blir sä grundt, at de börja loda, skal en ej mera 

 se til nägot Golf-weed. KL 10. förr middagen kom en hei 

 svärm Purpoises (Delphiniis antiquorum), dem vi ej sett 



