I 



Pensylvanien, Philadelphia. 151 



endels fas de ned i jorden vid brunnars och andra gropars 

 gräfning, ofta til 8. och flera fots djup un | der jorden. 

 Herr Gust. Hesselius liade ätskilliga af denna stenarten, 

 dem han sade at han först bränner, sedän stöter eller mal 

 sönder til pulfver, och rifver dem sä pä vanligt sätt, som 

 andra färgor, da han deraf fär en skön rödbrun färg, 

 hvilken han brukade til mälning. Svarta Brynstenar finnas 

 här i landet; men äro mycket rara. Marmor-arter af ät- 

 skilliga slag gräfvas up i denna Provincen. Enkanner- 

 ligen är et slag af hvit färg med Ijusgrä pä blätt stötande 

 fläckar, som tages nägra fä Ängelska mii frän staden: 

 läter väl arbeta sig, fast den just ej är bland de finaste 

 Marmor-arter. Häraf göres en myckenhet grafstenar, Spis- 

 hällar, Kransar och Ramar omkring spisar och dörar, gälf 

 näst fram för spisar, med ätskilligt annat; en stor hop 

 graf-stenar och annat af denna sten uthuggit och arbetadt 

 föres härifrän til ätskilliga orter i America. Marienglas 

 fäs här pä mänga ställen, och somliga stycken tämmeligen 

 Stora, samt sä sköna, som nägonsin det Ryskä. Jag har 

 sett stycken af en half alns längd, och mera, och har jag 

 i min samling af de Pensylvanska dem, som äro Vj^ 

 quarter länga, och mäst sä breda. De Svenska hafva vid 

 sin första hitkomst fordom brukat göra sig Fönster häraf. 

 En Ijusgrä fin och tät Kalksten finnes här pä mer än 

 mänga ställen i landet, hvaraf en skön Kalk brännes. 

 Somliga af dessa äro sä fulla med fina genomskinliga 

 Bärg-Crystaller, at nastan halfva sten bestär deraf. Men 

 dessutom brännes somligstäds ned emot | Hafssidan mycket 

 Kalk af Ostronskal, hvilka de o m vintern föra up frän 

 Hafvet i myckenhet. Denna af Ostronskal brända kaiken 

 sades ej vara sä god til murning, som den af sten; men 

 bättre än den til hvitlimning. Stenkal hafva de icke ännu 

 funnit i Pennsylvanien; men längre up i landet, der Vil- 

 larne bo, har man sett dem. Äfven finnas de i myckenhet 

 längre emot Norr vid Cap Breton, som alla enhälligt 

 berättade. 



Vin af landets frukter. Atskillige Fruentimmer här- 

 städes tillagade vin af nägra sadan a frukter, som finnas 



