Pensylvanien , Germantown. 167 



längt derifrän. Det var nu här en allmän klagan, at ved 

 vid denna tiden var mängfalt dyrare, än den värit i 

 fordom dag; orsaken sades, dels at Staden pä kärt tid sä 

 ansenligen tagit til, at den nu är 4 a 6 gänger större och 

 f olkrikare, än den värit i gamla f olkets barndom : dels de 

 mänga Tegelbruk, som här äro anlagde, och öda skogen: 

 dels at landet är mera | upbrukadt och bebygdt, mera p. 226 

 skog för landets upodling bärthuggen, och mera gärdar 

 pä landet, som bränna skog: dels ätskilliga järnbruk, som 

 nu äro uptagne och i gäng. De spädde ock, at i fram- 

 tiden torde denna staden blifva en dyr ort pä ved. 



Björnbärs-Vin, som är ganska skönt, gjordes här sä- 

 lunda: bären tagas, saften prässas ut, och samlas i et 

 Käril. Til en half gallon sadan saft tages en hali' gallon 

 vatten, som blandas tilhopa, dertil lägges 3 U brunt 

 Säcker : hvarefter det bör stä en tid, innan det brukas. 

 Kersbärs-vin gjordes pä samma sätt, endast at de vid präss- 

 ningen sägo til, at stenarna eller kärnarna af Kersbären 

 icke kommo at kramas sönder; ty da fär vinet en osmak 

 deraf. 



Persiker. Af Persiker brännes bränvin sälunda: Persi- 

 kerne skäras sönder i stycken: stenarna kastas bärt: de 

 blöta stycken läggas tilhopa i et Käril, deri de stä ungefär 

 3. veckor, eller en mänad, at de väl tagit sin röta, läggas 

 sä i en bränvins panna och brännas til bränvin, som 

 sedän distilleras ännu en gäng. Detta bränvin är väl ej 

 sä godt, at det kan brukas, som nägot utvaldt af de för- 

 näma; men sä är det godt nog, at gifva ät arbets-folk. 



Äplen. Pä samma sätt, som om Persiker nämnt är, 

 distilleras äfven bränvin af äplen; men härtil tages i syn- 

 nerhet de äp|len, som fallit af träden, innan de hunnit p. 227 

 blifva mogne. 



Phytolacca foliis integerrimis. Linn. H. Cliff. 177. 

 Grön. Flor. Virg. 161. växte i ganska stor myckenhet vid 

 gärdar, vägar, i häckar, buskar, samt här och der pä fälten. 

 Resa hvart en ville här i landet, sä viste sig pä ofvan- 

 nämde ställen en stor myckenhet häraf. Mästadelen hade 

 redan mogna bär, som sutto klastals, och sägo ganska 



