Pensylvanieviy Germantown. 161 



Jättar. Man ville aldeles försäkra, at Jättar bodt 

 här i fordna tider. Det gafs en dubbel anledning at tro 

 sadant: 1. emedan | nägre, som för nägra är tilbaka kom- P- 232 

 mit at gräfva pa et ställe i jorden, rakat pä en graf, deri 

 de funnit människo-ben af en faselig längd; benpipan 

 sades värit mot 14 fot läng: lärpipan af lika längd, ooh 

 tänderna proportionerade derefter. Flera ben funnos icke 

 der. De som förstätt sig pä anatomien och sedt dem, 

 hafva aldeles intygat, at de värit människoben. En tand 

 deraf blef öfversänd til en curieux Man i Hamburg. 2. 

 Den Historia, som Indianerne, hvilka bo i nägden, der 

 desse ben blefvo upgrafne, hafva, den de fätt man efter 

 man, eller at deras förfäder berättat för dem, hvad de 

 hört af sinä förfäder, näml. at der vid en flod bodt en 

 ganska stor och läng man i forna tider, som brukat at 

 bära Indianerna, som ville der fram, pä sin rygg öfver 

 floden, och säledes vadat igenom vatnet, som likväl värit 

 mycket djupt: en och hvar, som for eller kom pä detta 

 sätt deröfver, betalte til honom nägot litet, til exempel, 

 nägot af Indian Korn eller Mays, nägra skinvaror, kärte- 

 ligen han hade sin föda endast derigenom, at han var 

 som en Färjekarl för Indianerne, som ville öfver floden. 

 Akrar. Jordmon härpä orten bestär til det mästa 

 af sand, som dock är utblandad mer eller mindre med 

 lera. Bägge äro gemenligen af en blek tegelfärg. Landet 

 har det utseende, at det icke skal vara altför fett. Det 

 samma bekräftades af dem, som bodde här. När en äker 

 blifvit sädd i 3 är ä rad med nägra sä|desslag, vii han p. 233 

 icke bära nägot af värde mera, om han ej varder väl 

 gödd, eller ock lämnad, at för nägra är ligga i linda. 

 De hafva här ej särdeles förräd pä gödsel, derföre betjena 

 de sig merendels af det senare, nämligen, at lemna äkern 

 för nägra är obrukad, dä den öfverväxes med allehanda 

 slags örter och trän. Imedlertid tager Landtman up äker 

 ät sig pä et annat ställe af obrukad jord, som i början 

 ger ymnig frukt. De kunna ännu här lätt bruka denna 

 Methoden; ty jordmon är lös, at den lätt kan tagas up, 

 och hvar jord-brukare har gemenligen et vidt utsträckt 



11 



