Pensylvanien, Germantoivn. 163 



kunde ej gifva mig nägot skäl dertil. Somlige skylte pä 

 öfverflödet, andre pä den ostadiga och ganska föränderliga 

 väderleken; ty de trod|de, at näppeligen nägon ort kan p. 235 

 finnas i verlden, der väderleken är sä obeständig och sä 

 mänga ändringar pä en dag underkastad, som här; sä at, 

 rätt som det är den starkaste varman, kan det innom fä 

 timar vara en stark köld, och sä i annat, sä at ibland 

 pä en dag kan vara 4, 5 a 6. särskildta för ändringar i 

 väderleken. 



Träden i landet sades hafva samma beskaffenhet, 

 som Folket. Skepp, som byggas af de här i landet växta 

 trän, äro i varaktighet icke at likna med dem, som byggas 

 af de EuropsBiske träslagen, hvilket alla enhälligt intygade. 

 När et sädant här bygt skepp varat 6, 8 a 12 är, duger 

 det föga mer. Hinner det öfver 12 är; sä fär det räknas 

 för et under. Orsaken til alt detta är ej sä lätt at finna 

 igen. Somlige gofvo skulden pä trädet, andre pä sättet 

 ^^ ^ygg^ skepp, som här mäst sker af rädt timmer, da 

 det ej fär tid, at tilbörligen torkas förut. Jag tror, at 

 bägge orsaker lärer saramanstöta. Jag säg här Ekstubbar, 

 der trädet för 8. a högst 12. är tilbaka värit afhuggit, at 

 de hade öfverst en härd skärpa; men bröts den sönder, 

 fant jag trädet i stubben mäst bärtrutnadt och nastan lika 

 som et mjöl, at jag kunde rifva honom sönder med hän- 

 derna; der dook vara Ekstubbar i Europa kunna stä i 

 langan tid, innan de taga en sadan förmultenhet. 



Om aftonen reste vi tilbaka til Philadelphia. 



Den 23 September. p. 236 



Hare. Inga ordinaira Harar finnas här, utan endast 

 en art, som är midt emellan Hare och Canin. Desse göra 

 Stor skada, dä de komma in pä Käl- och Eof-land. 



Hvarföre en del af Norra Americas örter blomstra 

 sä sent, och säilän bära mogen frukt i Europa. Mänge 

 hafva undrat, huru det kommer til, at när Norra Americas 

 växter blifva öfverförde och planterade i Europa, sä 

 blomstras största delen ganska sent, ooh deras frukt hinner 



