166 Pensylvanien, Philadelphia. 



säledes desse blomster mycket sent spricka ut, hinna de 

 dock blifva mogne innan medlersta delen af October. 

 Men hvarföre desse icke förr komina fram, utan sä sent 

 pä hösten, kan jag icke gifva nägot svar pä, utan jag 

 frägar tilbaka: hvarföre här i Sverige Centaurea Linn. 

 flor. Suec. 709. Jacea nigra prat. latif. C. B. och Gentiana 

 Linn. flor. Suec. 203. Gentiana autumnalis ramosa C, B. 

 och Solidago flor. Suec. 685. Virga aurea vulg. latif. C. B. 

 komraa fram först vid slutet af sommaren? och deremot 

 hvi Hepatica Linn. flor. Suec. 445. och Viola flor. Suec. 

 716. Viola mart. inod. sylv. C. B. och Daphne flor. Suec. 

 311. med flere, blomstra sä bitfcida om vären? det har sä 

 behagat alla tings Skapare förordna. Men hurudan väder- 

 leken är i Pensylvanien desse höstmänader, kunna minä 

 240 här gjorde Meteoro | logiske observationer utvisa. Jag vii 

 här endast päminna, at jag vid dessa Meteorologiska ob- 

 servationers anställande, altid, sä mycket görligt värit, 

 sökt hafva Thermometern pä sädana ställen, dit Solen ej 

 kömmit och der hon icke, genom det hon legat pä väg- 

 gen, näst lorut, fätt göra observation och Thermometerns 

 visande falskt. Hurudan väderleken är hos oss i Sep- 

 tember och October, veta vi alle. 5) Ar märkvärdigt, at 

 af de örter, som växa villa i Pensylvanien, äro nägre, som 

 äfven der ej hinna alla är fä mogna frön, innan köiden 

 kommer. Sädana äro vissa arter Gentiance, asteres, ooh 

 andre; men sä har Skaparens allvishet rättat här det ena 

 efter det andra; ty nastan alla desse örter, som hafva 

 denna egenskapen, at sä sent komma fram med sinä 

 blomster, äro herbsB perennes, eller som kunna, i brist af 

 frö, fortplanta sig genom nya telningars eller skätts fram- 

 skjutande nasta är frän samma, eller frän en ny rot. 6) 

 Förr än Europeerne kommo hit, beboddes America af 

 Indianer eller villa Americaner. Desse lefde sä godt som 

 af intet äkerbruk, eller ganska litet, utan födde sig för- 

 nämligast med jaga och f iskä. Skogarna fingo säledes 

 stä för dem i frid, om ej ibland nägon skogseld kunde 

 ödelägga nägra stycken deraf. Historien intygar ock, at 

 landet var vid Europeernas ankomst fuUt med höga tjocka 



